SKANDINAVIKNS AMPHIPODA GAMMARIDEA. 57 



Det forsta benparet ar mindre an det andra. Hos hnnnen ar dess fenite led eller handen kortare fin den 

 fjerde, nastan triangular, och bar uti den undre kanten en djup inskarning eller bugt, som gar bakifran uppat och 

 framiit. Inuti denim bugt ar klon fiistnd. Dess ofre del ar bred och tjock, men den nedre eller spetsen ar be- 

 tydligt sraalare, saint nagot krokt. Den bakre och nedre vinkeln af den femte leden fir afrundad och tatt besatt 

 med borst. Det audra benparet hos hannen har den tredje ledens bakre vinkel utdragen till en skarp spets. Dess 

 femte led, eller handen, iir myoket stor, nastan triangular, raed den undre kanten, som ar slat, langst. Pa dess 

 inre sida finues ett veck eller en fara, uti hvilkeu deu Muga, spetsiga och bojda klon upptages, da den bojes till 

 handen. Pa ledens bakre kant sitta glesa borst. Honans forsta beupar, som ar mindre iin det andra, har den 

 femte lederi kortare an den fjerde, aflang och med den undre kanten tvart af'stympad. Klon ar liten, och lika 

 lang med den femte ledens undre kant. Hennes andra benpar iir betydligt mindre an samma benpar hos hannen. 

 Dess femte led ar aggrund eller oval, och vapnad med en lang och spetsig klo. Det tredje och fjerde benparet, 

 af hvilka det tredje ar nagot kortare an det fjerde, aro spensliga. De tre sista parens forsta led ar bred och i 

 den bakre kanten crenelerad, saint i den friimre forsedd med korta tornar. 



Epimererna iiro hoga, och i det narmaste af samma form som hos G. obtusatus. Det femte och sjette 

 parcts aro, liksom hos den foregaende, genom eu bugt uti den undre kanten, delade i tva afrundade lober, en 

 friimre och mindre samt en bakre och storre. Hos honan hafva det sjette parets epimerer den friimre fliken nedat 

 utdragen till en lung, bakat bqjd och i spetsen afrundad process. 



De tre forsta abdominal-segmenternas undre kanter aro fiiit crenelerade och det andras och tredjes bnkre 

 vinkel utlbper uti en skarp spets. Det fjerde abdominal-segmentet har den bakre kanten af ryggen vapnad med 

 en skarp tand. Det femte segmentet har pa samma stalle tvS sma lander, och vid hvardera af dessa ett litet borst. 

 Dot fjerde och femte paret af abdomens ben na lika liingt bakat, och hafva grenarne lika langa samt pft den ofre 

 sidan och i spetsen viipnade med tornar. Det sjette paret nar med basal-leden lika langt bakat som de tvS fore- 

 giicnde parens grenar, och liar den yttre grenen liingre an basal-leden, temligen smal, viipnad med tornar, isyn- 

 nerhet i den inre kanten och i spetsen. Den inre grenen ar deremot mycket liten och i spetsen forsedd med ett 

 par langa borst. Caudal-bihanget bestar af tva korta, tillspetsade, i spetsen och pa den ofre sidan med tornar 

 viipnade flikar. 



Dess storlek ar omkring tio m.ra. Till fargen iir den brun. Branchial-bihangen forhSlla sig sasom hos 

 den foregaende arten. 



Denna art har hittills icke blifvit antraffad pa nagot annat stalle vid vfira kuster an uti Oresund. 



AnmarTcning : A. COSTA ' upptager uti sitt arbete ofver Neapels Amphipoder en art under namn af Melita 

 palmata, som synes ofverensstamma mycket nara med var Gammarus palmatus, med undantag af de ofre antenner- 

 na, som sagas vara unisetre eller utan bisvepa. Ifall detta verkligen ar fo'rhallandet, och icke beror pft mindre 

 noggrann undersokning, enar bisvepan iir liten och salunda liitt kan forbises, blir det svart att sakert afgora, hvil- 

 ken af dessa tva, Melita palmata, COSTA, eller deuna Gammarus palmatus, ar den egentliga Cancer palmatus, 

 MONTAGU. 



8. Gammarus Sundevalli, RATHKE. 



Oculi rotundi, mediocris magnitudinis. Antennae superiores inferioribus breviores. 

 Mas articulo quinto pedtim secundi paris oblongo-ovato , eodern articulo prirni paris multo 

 majore, laavi, valde piloso, dentibus destituto. Femina articulis quintis pedum primi se- 

 cundique paris oblongis et angustis. Segraenta abdominis quarturn et quintum margine 

 posteriore dentibus dorsi ternis aut quaternis acutis arinata. Pedes abdominis sexti paris 

 ramis lanceolatis, fere Eequalibus. Appendix caudalis profundissiine fissa. 



Gammarus Sundi-valli, RATHKE: Acta Acad. Leopold., T. XX, p. 65, tab. Ill, fig. 2. 

 W. LILJEBORG: Kongl. Vetensk. Akad. Handl. 1853, p. 454. 



Habitat ad oras occidentales a Molde ad Bohusiam usque, ubi vulgaris. 



Beskrifning: Kroppen Mr hog och lioptryckt. Hufvudets framre kant utloper icke uti niigot rostrum, men 

 dess sidokant bildar nedtill en afrundad lob, som i midten har en liten inskarning. Ogonen aro runda och af 

 medelmittig storlek De ofre antennerna aro mycket kortare an de undre, och na loga liingre fram an de undres 

 skaft. Den forsta leden af de o'f'res skaft Sr lika liing eller nagot kortare, men tjockare an den andra, samt betyd- 

 ligt liingre iin den tredje. Svepan bestiir af omkring aderton leder och bisvepan af tva. Processen, som utgar 

 fran de uudre antennernas andra led, ar stor och mer an haltten sa lang som den tredje leden, hvilken fir mycket 

 kortare an den fjerde, som ater ar kortare an den femte. Deras svepa bestar af omkring 24 leder, och hela nn- 

 tenneii nfir, om den lagges tillbaka, till abdomens borjau. 



1 Memorie della Reale Aecademia delle Scienze di Napoli, 1852, p. 192, tab. II, fig. 4. 



K. Vet. Akad. lljn 1!. B. 3. K:o 1. 



