SKANDINAVIENS AMPHIPODA GAMMARIDEA. 89 



Mandiblerna, som firo starka, hal'va den yttre grenen vfipnad med fern tfinder oeh den inre med fyra; 

 tuggknolcn fir hog och palpeu Ifing, fBstnd p& ett litet utskott ifrSn mandibeln, raed den andra och tredje leden 

 ungefrir lika langa och uti den ena kanten tbrsedda med cilierade borst. Den forsta maxillens inre skifva ar tem- 

 ligen Ifing, tillspetsad och forsedd med ctt cilieradt borst. Den yttre skifvan ar uti spetsen vfipnad med grofva 

 och taudade tornar. Den andra maxillens skil'vor iiro tt-mligen Ifinga. Den ofre liipperis undre kant ar afrundad, 

 och den undre liippen ii,r bred saint djupt klufven. Maxillarbenens inre skil'va ar smal, i den inre kanten samt i 

 spetsen forsedd med cilierade borst, och nSr nagot frainom palpens forsta led. Den yttre skifvan ar uti den inre 

 kanten tb'rsedd med grofva och kniflika tornar. Palpens andra led ar langst och den tredje bredare mot den 

 I'riimre findan an vid den bakre. Den fjerde leden visar en tydlig griins emellan den bakre och grofre delen samt 

 den langa och smala spetsen, som ar omgifven af nfigra fina borst, 'fastade vid spetsens bas pS den bakre och 

 grofre delen af denna led. 



Det forsta benparet ar kortare och nSgot grofre an det andra, med den forsta leden l&ng, den andra och 

 tredje korta, samt den fjerde nagot liingre an den temte, hvilkeu ar figgrund och i bada kanter forsedd med ISnga 

 tnndade borst. Klon fir stark och krokt. Det andra benparets leder aro nagot smalare och la'ngre iin det tbrstas, 

 men for of'rigt iiro dessa biida benpar lika. Det tredje och fjerde benparet hal'va den forsta leden mycket lang, 

 den andra kort, den tredje mycket lang och bredare fin de tvS foljande, mycket korta lederna, af hvilka den 

 femte ar liingre an den fjerde. Klon a'r liing, och lederna rner eller mind re besatta med cilierade borst. Det 

 fjerde benparet iir nagot liingre fin det tredje. Det femte benparet ar kortare iin de tvS loregaende, och har den 

 forsta leden bred och nfistan oval, den andra och tredje korta, den fjerde liingre och nedat tilltagande uti bredd, 

 med den bakre och nedre vinkeln utdragen och besatt med krokta taggar samt nagra Ifingre borst. Den femte 

 leden iir ungefar lika ISng med den fjerde, men smalare. Klon ar kort, bo'jd och slat. Det sjette benparet 6f- 

 verensstiimmer med det femte i det nnrmaste. Det sjunde benparets forsta led iir lang, men ej sardeles bred, och 

 afsmalnar nedat. Den bakre kanten ar iiiigot inbojd, och den bakre och nedre delen gar lika langt ned som den 

 andra leden, hvilken ar mycket kort. Den tredje leden iir betydligt langre an den andra, bred och nfistan af 

 triangular form, i den bakre kanten forsedd med cilierade borst, samt i den f'riimre och nedre delen med nSgra 

 korta tornar. Den undre kanten ar starkt urringad. Den fjerde leden ar kortare an den tredje, na'stan af figg- 

 rund form och forsedd i den frfimre och bakre kanten med smft bugter, uti hvilka sitta korta tornar. Uti den nedre 

 hndau liar den en djup inskiirnitig. Den femte lederi ar mycket smal, linear och rat, samt kortare an den lorega- 

 ende. Den sjette leden har samma form, men fir kortare, och bar uti spetsen ett par fina borst. 



Epimererna aro hoga och uti den undre kanten forsedda med cilierade borst. Det forsta paret ar storre 

 fin de tva foljande, men mindre iin det fjerde, som uti den bakre kanten har en djup inskfirning for det femte 

 paret. De tre sista paren epimerer iiro mycket mindre an de foregaende. 



De tvA forsta segmenterna af abdomen hafva den bakre och nedre vinkeln afrundad, men det tredje bar 

 densarama nfistan rat. Det fjerde och femte paret af abdomens ben na ungefar lika lAugt bakSt, och det fjerde 

 parets grenar Sro tillspetsade och nagot uppfitbnjda, den yttre, som saknar tornar, nagot langre fin den inre, som 

 fir forsedd nied uiigra glesa borst eller tornar. Det femte parets grenar aro lika Ifinga, och p& den ofre sidan vap- 

 nade med tornar. Det sjette parets grenar, som nS langre bakSt an de tva foregaende paren, aro lika langa, 

 plattade, aflanga och i spetsen trubbign, den yttre i bida kanter forsedd med cilierade borst, den inre i den inre 

 kanten med tornar och i spetsen med cilierade borst. Caudal-bihanget ar kort, temligen bredt, i den bakre kan- 

 teu djupt klufvet och afrnndadt. Branchial-bihang finnas vid alia benparen utom det. forsta och det sjunde. 



Djurets storlek fir omkring tolf m.m. Dess farg fir hvitaktig och pa ryggen nagot violett. Ogonen aro 

 stora och roda. Pa huf'yudet finnas storre eller mindre roda flfickar, och stundom hafva benen en rodaktig farg. 

 Aggen aro morkblaa. Aggbarande honor liar jag tagit i Juli och Augusti mSnader. 



Denua art ar mycket allmau vid kusten af det sydliga Norrige, Bohuslan och vid Kullen. Den lefver uti 

 lerror, som den sjelf bygger ', och finnes endast pa lerbotten. I sina rorelser fir den temligen snabb. Det femte 

 och sjette benparet hallas alltid uppfit och bakfitrigtade, men det sjunde paret nedSt. 



2. Haploops carinata, LILJEBORG. 



Dorsuin anticura rotundatum, posticum carinatum. Antennae inferiores superioribus 

 fere duplo longiores, gracillimse, corpore longiores. Antennae superiores articulo primo 

 secundoque infra pectinato-hispidis; inferiores articulo tertio quartoque supra pectinato- 

 hispidis, quinto quarto inulto longiore. Kami pedum abdominis ultirni paris subulati, 

 utrinque setis plumosis dense ornati. 



Ampelisca Eschrichti? Mas, LILJEBORG: Ofversigt af Kongl. Vetenskaps-Akademiens Forhandl., 1852, p. 6. 

 Haploops carinata, Idem: ibid., 1855, p. 136. 



Habitat cum praecedente, rarior. 



1 Professor S. LOVEN har uti Ofversigten af Kongl. Vetenskaps-Akaderaiens Porhandlingar, 1852, p. 42, lemnat 

 beskrifning pa dessa lerrors konstruction. 

 K. Vet. Ai.ni. iijuJ.. B. 3. N:o 1. 1 - 



