SKANDINAVIENS AMPHIPODA GAMMARIDEA. 67 



Beskrifning: Ilyggen hos denna art ar slat och afrundad. Hufvudets rostrum fir stort, plattadt och i 

 spetseu dfruridndt. De ofre aiitennerna, som aro starka och mycket korta, hnt'va skal'tets forsta led tjock, cylin- 

 drisk oeh mera an ilubbelt sa lung som den andra leden, livilken fir smalare an den foregaende, mot den framre 

 andan nagot tjocknre och uti den undre kanten forsedd med en knippa af cilierade borst. Den tredje leden ar 

 mycket mindre. Svcpan, som ar spenslig och kortare fin skaftet, bestSr af onikring sex ledcr. Bisvepan fir obe- 

 tydligt kortare iin den egentliga svepan och brstSr af 5 C leder. De undre antennenia aro nSgot larigre an de 

 ol're. De tva forsta skal'tlederna firo niistan utan spiir till skillnad dem emellan, forenade till en stor basal-led, 

 som friin den undre kanten utskickar en smal, niigot bojd process. Den tredje leden fir nagot storre an basal- 

 leden, men mindre fin den fjerde, som liar deu friimre fiudan mycket bredare an den bakre, och lorsedd med en 

 del langa cilierade borst uti den framre och undre vinkeln. Den femte leden ar mycket smalare an den fjerde, 

 saint foga Ifingre, och uti den undre kanten forsedd med nagra cilierade borst. Svepan bestar af 7 8 leder och 

 ar kortare an skaftet. 



Mandiblerna aro starka och hafva den yttre grenen vfipnad med 4 5 tfinder och den hire med m8nga. 

 If ran denna gar, ssisoni det vanligen ar forhallandet, en rad af borst till en liten knol, som bar uti spetsen ett 

 par langa borst. Palpeu ar temligen liing, med den forsta leden kortast och den andra och tredje lika langa. 

 Deu tredje bar i spetsen nagra borst. Den forsta maxillens palp, som mlr langre frarn an den yttre skif- 

 van, best;"ir af tvfl jemnbreda, temligen langa leder. Den yttre skif'vah fir bred och uti iindau vfipnad med 

 tornar, hvilka i den ena kanten aro forsedda med en eller tvfi tfinder. Den inre skifvan fir kortare och i den afrun- 

 dade spetsen forsedd med tva cilierade borst. Den andra maxillens inre skifva ar kortare och bredare an den 

 yttre. Den ofre och den undre liippen firo af vanlig form. Maxillarbenen utmiirkn sig genom sina korta skifvor 

 och langa palper. Den inre skifvan nar litet framom palpens ffiste, och den yttre till hitlften af palpens andra led. 

 Palpen bestftr af fyra leder. Klon, eller den fjerde leden, visnr en tydlig alsats emellan den bakre och grofre 

 delen samt sjelfva spetsen, som ar lang och smal. 



Det forsta benparet fir nagot kortare fin det andra, samt af stark byggnad. Den femte leden ar stor, figg- 

 ruud eller oval, och bar den del af den bakre kanten, sorn svarar emot den langa och krokta klon, besatt med 

 borst. Der denna boretbeyapmng upptill slutar, n'nnes pa handens bakre kant en skarp tand. Det andra benparet 

 fir luigot Ifingre och storre an det forsta, hvilket det for ol'rigt fullkomligt liknar. Det tredje och fjerde benparet 

 aro nagot langre fin det andra, samt af stark byggnad. Den forsta leden fir lang, stark, nagot bojd och i den 

 bakre kanten forsedd med langa borst; den andra iir rnyeket liten, den tredje storre, bred och plattad, samt bar 

 den undre kanten snedt at'skuren; den fjerde fir ej halften sa lang som den tredje, men obetydligt smalare, och fir 

 forsedd med cilierade borst uti den bakre kanten. Den femte leden fir langre och mycket smalare fin den fjerde, 

 och, vid fastet af den smala och foga bojda klon, forsedd med ett par grofva och nastan rfita tornar, som aro sma- 

 lare, men ufistan lika lauga som klon. Det femte benparet fir lika langt som det andra, och bar den forsta leden 

 lang och smal, den andra mycket kort, den tredje dubbelt sa lang som den andra, och bada dessa tillhopa unge- 

 fiir lika langa som den forsta leden; den fjerde nagot Ifingre fin den tredje och nedat afsmalnaride, och den femte 

 lika lang som den fjerde, med klon lang, smal och rat. Den forsta och andra leden hafva hvardera ett par borst 

 uti den bakre kanten, ocli de foljande lederna firo uti bada kariter forsedda med tornar och langa cilierade borst. 

 Det sjette benparet ar laiigst af alia. Dess forsta led ar bred, med den framre kanten bagbojd och forsedd med 

 cilierade borst samt den bakre rat; den andra leden fir mycket kort, och dtn tredje, fjerde och femte, som af- 

 smalnn och tillttiga nedat uti liingd, firo forseddn med glrsa borst och smfirre tornar. Klon fir lang, smal och 

 nastan rat. Det sjunde benparet iir ungefiir halften sa luiigt som det femte, och bar den femte leden mycket bred , 

 med den bakre delen isynuerhet stor och uti kanten tandad. Dcss bakre och nedre del gar lika langt ned som 

 den tredje leden. Den andra leden ar kort, men bred, och uti den framre kanten forsedd med cilierade borst, 

 den tredje fir nSgot smalare an den andra, men bredare och langre an den fjerde, som fir lika stor med den 

 femte. Klon iir lang, rat och spetsig. 



De fyra forsta paren af epimerer aro ho'ga, och uti deu undre kanten forsedda med cilierade borst. Det 

 forsta parets epimerer aro storre an det andra parets, men mindre fin det tredje, som fiter iir mindre an det 

 fjerde, hvilket uti den bakre och ofre delen bar en bugt lor det femte paret. Dessa fyra par firo at' rectangular 

 form, och hafva den undre kantens horn afrundade. De tre foljande 'paren firo mindre. f 



Det forsta och andra abdominal-segmentets bakre horn fir afrundadt, men det tredjes fir utdraget till en 

 bojd och skarp spets. Pa dessa segmenters yttre sida sitter nfira den undre kanten en rad af cilierade borst. Det 

 fjerde paret af abdomens ben nar nagot langre bakat an det femte, och liar grenarne lika langa, utat tillspetsade, 

 samt utan borst. Det t'emte paret iir i det narmaste likt det fjerde. Det sjette paret nar langre bakat fin 

 det femte, men ej sS langt som det fjerde, och bar grenarne langa, smala och tillspetsade. Den yttre grenen, 

 som fir nSgot Ifingre fin den inre, fir pa sidorna forsedd med glesa borst, och uti spetsen med en grot' torn. Den 

 inre fir spetsigare och uti Sudan vfipnad med ett par borst. Caudal-bihanget. fir klufvet till rotcn, och liar flikarne 

 afrundade, samt uti findan vfipnade med nagra tornar. Branchial-bihangen aro fem par och saknas vid det forsta 

 och sjunde benparet. Djurets storlek fir omkring sex m.m. 



Hannarne hafva de utidre aiitennerna ej obctydligt Ifingre an de ofre, och de tva forsta benparens bander storre. 



Denna art fir ej sallsyut uti Bohuslfins skfirgard. Den erhalles oftast pa betydligt djup, pa lerbotten. 



