SKANDINAVIENS AMPHIPODA GAMMAKIDEA. 61 



12. Gammai'us dentatus, KROYER. 



Corpus elongatum, dorso rotundato, et segmentis omnibus abdominis, rnargine po- 

 steriore dorsi, dentibus armatis. Antennae superiores inferioribus longiores. Pedes priini 

 paris iisdem secundi paris minores, articulo quinto ovato et ungue dentato. Pedes se- 

 cundi paris apud rnarem articulo quinto oblongo-ovato et postice tuberculo inagno angu- 

 lato instructo, ungue dentibus carente et setifero. Femina eodern articulo oblongo-ovato, 

 sed tuberculo destitute. Pedes abdominis ulthni paris ramo exteriore elongato, magno, 

 interiore parvo. Appendix caudalis fissa. 



Gannnarus dentatus, H. KHOYEII: Naturhist. Titlskr., forste Rsekke, IV, p. 159. 



Habitat ad oras nostras a Norvegia arctica ad Bohusiam, maris Spitzbergici etiam 

 incola. 



Beskrifning: Kroppen ar smal och temligen hoptryckt. Ogonen aro ovala. De of re antennerna, som aro 

 liingre an de undre, na ungefar till det fjerde segmentet af abdomen. Deras forsta skiif'tled iir lang, tjockare, men 

 nagot kortare an den andra leden, som a'r mera an fyra ganger sa lang, som den tredje. Deras svcpa bestar af 

 36 46 smala leder och bisvepan af 6 9. Den process, som utgar ifran den andra leden af de undre antenner- 

 nas skat't ar ganska lang. Den tredje leden af deras skaft a'r raycket kortare an den fjerde och femte, som aro 

 lika lauga. Svepan, sora ar kortare an halfva skaftet, bestar af 12 13 leder. 



Mundelarne af denna art ofVerensstamma uti byggnad med dem af G. locusta. Mandibular-palpens leder 

 iiro temligen smala, och den yttre skii'vnn af den forsta maxillen iir vapnad med tvagreniga tornar. Maxillarbenens 

 yttre skifva ar i den inre kanten vapnad med breda, kniflika tornar. 



Det forsta benparet, som ar mindre an det andra, har de tre forsta lederna af vanlig form och den fjerde 

 leden nastan lika lang med den femte, och i den bakre kanten forsedd med 10 12 knippor af borst. Den femte 

 leden eller handen a'r a'ggruiid och i bade den t'ranire och den bakre kanten vapnad med borst. Deu nedre deleu 

 af dess bakre kant ar fint taudad. Klon ar stark och i den concava knnten vapnad med tattsittande lander och 

 tina borst. Det andra benparets tredje led har den bakre kanten rat och nedtill va'puad med en skarp tand. Den 

 fjerde leden ar triangular och ganska kort. Den femte leden ar deremot mycket stor och aflangt aggruud. Den 

 ot're delen af dess bakre kant ar forsedd med flora knippor af borst, och den nedre delen, som svarar emot den 

 starka, krokta och i den convexa kanten borstbiirande klou, har en ratvinklig al'sats eller knol litet ofvanfor klons 

 fa'ste, och begransas upptill af en annan stor, nedatrigtad knol, som a'r forsedd smil upphojningar och vapnad med 

 iiilgra korta tornar. Sadant a'r det andra benparet hos hautien, men hos honan a'r den femte leden mindre, och 

 saknar den stora knolen pa den bakre kanten, hvilken har endast uagra smilrre ta'nder eller knolar. Det tredje 

 och fjerde benparet aro af vanlig form. De tre sista benparen af thorax hat'va den forsta leden bred och den 

 f ram re kanten rat, men den bakre bagbojd och tandad, med den of're vinkeln afrundad, men den nedre uastau 

 rat. Epiinererna iiro temligen hoga. 



Alia abdomens segmenter aro mer eller mindre tandade i den ofre och bakre kanten, men for ofrigt ar 

 ryggen afrundad och sliit. Tanderna variera till antalet och utga it ran den ofre delen af segmenternas bakre kant, 

 iiro plattade och spetsiga, saint ej siirdeles stora. Vanligen har det forsta segmentet tre, det andra och tredje 

 hvardera nio, det fjerde fern, det femte fyra och det sjette sex. Det forsta, andra och tredje abdominal-segmen- 

 tets bakre och nedre vinkel bikini- en skarp spets. 



Det tjerde benparet af abdomen, hvars grenar aro lika langa, liar lika langt bakat som det femte, och till 

 den bakre a'ndan af det sjette parets grenar. Det femte benparet of'verensstaninier med (let fjerde, och badas ba- 

 salleder iiro uti den bakre iindans yttre kant viipuade med en stor och uppatbqjd tagg. Det sjette benparets yttre 

 gren, som a'r ungefar tre ganger sa lang som den korta, grofva och i den bakre iindan saint den ofre kanten med 

 tornar vapnade basal-leden, iir smal och i kanterua forsedd med tornar, samt i spetseu raed en grofre dylik, kring 

 hvilken nagra borst sitta. Den inre grenen deremot, som ar fa'stad uti en djup inskiirning, pa den ofre och inre 

 delen af skal'tets bakre a'nda, fir mycket liten oeh bar uti spetsen nagra tornar. Caudal-bihanget, som a'r fa'stadt 

 uti en djup inska'rning af det sjette segmentet, ar klufvet aiida till baseu, och har flikarne tillspetsade samt uti 

 spetsen ffirsedda med ett par inska'rningar. Branchial-bihang saknas vid det forsta och sjunde benparet. 



Dess storlek iir omkring tjorton m.m. Till fa'rgen iir den ljusrod med bleka antenner och ben. Ogonen 

 aro avarta. 



Denua art, af hvilken Doctor H. KROYER forst erhallit exemplar (Van Gronland, forekommer afven vid 

 Skandinaviens kuster. Uti Gullmarsfjorden i Bohusla'u har jag erhallit nagra exemplar pa 40 60 famnars djup. 

 Professor S. LovfeN har tagit den vid kusten af den nordligaste delen af Finnmarken, alVensom vid Spitsbergen. 

 Deu tyckes emedlertid vara ganska sallsynt. 



