SKANDINAVIENS AMPHIPODA GAMMARIDEA. 59 



10. Gammarus Loveni, n. sp. 



Corpus elongatum, gracile, dorso laevi, rotundato, epiraeris margine inferiore lajvibus. 

 Antennae superiores inferioribus longiores; inferiores longitudinem pedunculi superiorum 

 asquantes. Pedes primi paris iisdem secundi paris minores, articulo quinto sive manu tri- 

 angulari. Pedes secundi paris articulo quinto magno, fere rectangulari, margine inferiore 

 tuberculato. Pedes thoracis quinti, sexti, septimi paris articulo primo angusto, elongate. 

 Pedes abdorninis sexti paris ramis elongatis, subaequalibus. Appendix caudalis profunde 

 fissa. Fig. 9. 



Habitat in mari Bohusiam alluente, locis profundioribus. 



Beskrifning: Kroppen fir hos denna art ovanligt langdragen och smal, med ryggen alldeles sliit och utan 

 spar till kol, tiinder eller tornar. Hufvudet iir af medelmattig storlek, och dess undre och framre vinkel vid de 

 uiidrc antennernas bas fir nagot spetsig. Ogonen aro smS och runda. 



De ofre antennerna, som riS ungefiir till abdomens fjerde segment, aro nastan dubbelt sa langa som de 

 undre. Skaftets forsta led fir lang och smal, men nfigot tjockare och kortare an den andra, som ar mycket langre 

 an den tredje. Svepan, som ar nastan kortare an skaftet, bestar af omkring 30 leder och bisvepan af 7 8. 

 Skaftet och svepan aro forsedda med korta borst. Den tredje leden af de undre antennernas skaft ar kortare och 

 nSgot tjockare an den fjerde leden, som iir ungefiir af samma langd sora den femte, och nar nagot framom de 

 ofre antennernas forsta led. Den femte leden nar ej till den framre andan af de ofre antennernas andra skaft-led. 

 De undres svepa, sora ar nagot kortare an deras femte led af skaftet, bestar af 10 12 leder, och nar ungefar 

 lika langt frara som de ofres skaft. 



Mandiblerna (fig. 9, b.) aro starka, och hafva grenarnes spetsar vapnade med 4 5 tender samt tuggkno- 

 len hog och palpen ej siirdeles grof, med den andra leden liiiigst och den tredje smal och tillspetsad. Bada dessa 

 leder aro forsedda med glesa borst. Den forsta maxillens (fig. 9, c.) yttre skifva ar smal och nagot in&tbojd, samt 

 i spetsen vapnad med grofva, nagot bojda tornar (fig. 9, d), hvilka hafva vid spetsen en storre och en mindre 

 tand. Palpen nar nagot langre fram an den yttre skifvan. Den inre skifvan ar smal, tillspetsad, och i andan 

 vapnad med 3 4 cilierade borst. Den andra raaxillens (fig. 9, e.) skifvor aro ' aflanga, och uti andarne forsedda 

 med tattsittande borst. Maxillarbenens (fig. 9, f.) inre skifva nar ungefar sa Iftngt fram som halften af palpens 

 andra led, och ar uti andan vfipnad med borst. Den yttre skit'van, som nar nastan till palpens tredje led, liar hela 

 den inre kantcn besatt med grofva, i kanterna tandade tornar eller borst (fig. 9, g.). Palpens andra led ar 

 liingst och jemte de ofriga lederna forsedd med langa borst, af hvilka en del aro i den ena kanten tandade (fig. 

 II, b.). Den ofre lappcns undre kant ar afnnidad, och underlnppen (fig. 9, i.) ar delad i tva stora, afrundade fli- 

 kar, som bakiit utliipa till tvS korta processer. Vid den framre delen iir denna liipp forsedd med tvS smS biflikar. 



Det forsta benparet (fig. 9, k.), som iir mycket mindre an det andra, har den fjerde leden i del narmaste 

 lika stor som den femte, med den framre kanten foga bojd och riedtill utliipande uti en skarp spets, men med den 

 bakre kanteu biigbojd. PS den yttre sidan saknas nastan alldeles borst, men pa den inre finuas flera snedtgiiende 

 rader af tiittsirtaride, langa, i den ena kanten fint tandade borst, al'vensom af kortare och grofva. Den femte leden 

 ar niistan af triangular form, med den uudre kanten snedt afskuren och vapuad med tattsittande borst ocli korta 

 tornar. Afven i den friimre och den bakre kanten sitta sma knippor af langa borst. Klon ar stark och forsedd 

 med langa och fina borst uti den convexa kanten, men saknar tiinder. Det andra benparets (fig. 9, 1.) fjerde led 

 iir mycket mindre iin den femte, oeh forsedd med tattsittande, tandade borst uti den bakre kanten. Den femte 

 leden ar mycket stor, nastan rectangular, men med den ofre delen smalare fin den nedre. Den nedre kauten, som 

 iir migot bagbojd, fir forsedd med en rad af 7 8 smii knolar eller lander, emellan hvilka sitta kortare tornar och 

 Itingrc borst. Uti den bakre vinkeln sitter en stark, rat och spetsig torn, och den bakre kanten ar vapnad med 

 flera sma knippor at' liinga borst. Klon iir stnrk, krokt och spetsig, samt uti den convexa kantcn forsedd med 

 glesa borst. Det tredje benparet ar niigot langre an det fjerde, med hvilket det for 6'frigt ofverensstammer. Dess 

 torsta led iir lang och smal, den andra mycket kort; de tre sista lederna aro langa och smala , men aftaga utat 

 i liingd. Klorna aro korta. De tre sista benpareu hafva den forsta leden ovanligt smal och lang, vid den ofre 

 delen niigot bredare fin vid den nedre, oeh uti den bakre kanten forsedd med sma tiiiider. Klorna pa alia benpa- 

 ren iiro temligeu starka, bojda och spetsiga. 



Epimererna aro smii, och de tva forsta paren aro niigot storre iin det tredje och fjerde. Den forsta epi- 

 merens framre och nedre vinkel utloper i en skarp spets, men den bakre fir afrundad. De tre loljande paren 

 hafva dc undre viuklarne afrundade. Det tjerde parets epimerer hafva ej i den bakre kauten niigon inskiirning, 

 och aro mindre an det femte parets, som iitven iiro niigot storre iin de tva sista paren. 



De tre forsta abdominal-segmenternas bakre och nedre vinkel utloper "i en skarp, bakutbojd spets. Det 

 fjerde paret af abdomens ben, som aro gauska liinga och hafva grenarne lika langa samt pfl den ofre sidan och i 

 spetsen forsedda med tornar, nar langre bakftt an det femte paret, som liknar det fjerde fullkomligt. Det sjette 

 paret (fig. 9, m.) nar langre bakat an de tva foregaende, och har grenarne smala, plattade , nastan lika langa, i 



