58 RAGNAR M. BRUZELIUS. 



Mundelarne ofverensslh'mma i det nhrmaste med dem of Gammarus locusta. Den forsla maxillens yttre 

 skifva ar vitpnad med IvAgreniga grofva tornar. Maxillarbenens palper iiro ej snrdeles starka. 



Det fbrsta benparet hos hannen ar betydligl mindre an drt andra och har den f'umte leden, som ar nagol 

 smalare och liingre iin den fjerde, aflAng, sraal och nagol bojd. Dess klo iir stark ocb i den concava knnten vfip- 

 nad med 5 6 spetsiga tiindrr och nAgra borst. Det andra benparets femte led ar deremot mycket stor, niistnn 

 lika lAng som benets ofriga leder tillhopa, aflangt iiggrund, dock med den friimre kanten rat. I'm bakre kanten, 

 som sakuar lander och knolar, ar jemte den inrc sidan besatt raed en raiingd mycket lAngn och ciliernde borst. 

 Klon ar stor, slat och spetsig, och Ifigges upp till handens inre sidn och ej till den bukre kanten, sasoni det van- 

 ligeu ar forh&llaiidet. Honan, som iir tiAgol miudre iin hannen och har kortare antenner, har det forsta och nndrn 

 benparet uiistan lika stora och deras femte led smnl och aflAng, nf samma form, som snmma led af hauiiens forsta 

 benpar. Det tredje och fjerde benparet iiro af vanlig form. DC tre sista benparen pS thornx hafva den forsta 

 leden ej siirdelcs bred, utan aflAng och i deu bakrc kanten lint tandad. Epimererua iiro ej sA huga som hos de 

 tva foregAende arterna, saint uiistan af rectangular form. 



De tre forsta segmeuterna af abdomen hafva den bakrc och undre vinkeln utdragen till en sknrp spets. 

 Det fjerde och femte abdominal-segmented hafva ryggens bakre kant i midten lorsedd med 3 4 spetsiga lander, och 

 det sjette segmentct har uti deu bakre kanten ett par liingre tornar. For Sfrigt saknas tiinder eller tornar pa 

 segmenterna. Det fjerde och femte paret af abdomens ben, hvilkas greuar iiro lika langa, nil buda lika lAngt 

 bakat och nAgol utofver det sista parets basal-leder. Det sjette parets grenar, som iifven iiro lika langa, aro gan- 

 ska stora, lancettlika, och i kauterna vfipnade med tornar. Candal-bihanget iir klufvet uti tvenne, niistan iiggrunda 

 tlikar, hvilka i spetsen bara nAgra borst. firauchial-bihung linnas vid alia benpareu utom drt lorsta och sjunde. 



Dess storlek iiro omkring atta in. in. 



Till fargen fir den blekgul , ofverallt bestrodd med laltstuende, rodbruna fliickar. PA de 2 3 forsta thorax- 

 segmenternas rygg finnes en storre hvit flack. Antennerna aro hvitaktiga med bruna tvarband. Honans Sgg iiro 

 raiirkbla Uti Bohusliins skiirgArd iir denna art, hvilken RATHKE forst tagit vid Molde, ganska allmiin. 



Den triiffas ibland tAng, och oftast pa temligen grundt vatteu. 



9. Gammarus assimilis, LILJEBORG. 



Oculi rotundi, mediocris magnitudinis. Antennae superiores inferioribus breviores. 

 Mas articulo quinto pedum secundi paris eodem articulo primi paris raulto majore, elon- 

 gate, fere rectangular!, postice dentato. Segrnenta abdominis quartum et quintum inarginc 

 posteriore dorsi dentibus ternis aut quaternis armata. Pedes abdominis sexti paris ramis 

 lanceolatis fere tequalibus. Appendix caudalis fissa. 



Gammarus assimilis, W. LILJEBORO: Ofvers. af Kongl. Vetensk. Akad. Forhandl. 1851, p. 23. 

 Kongl. Vetensk. Akad. Hand!., 1853, p. 445. 



Habitat rarus ad oras Norvegiae et Bohusias. 



Beskrifning af Hannen: Dunna art stAr mycket nara Gammarus Sundevalli, med hvilken den ofverensstam- 

 mcr i de flesta hanseendcn. De ofre antennerna, som nA foga liingre fram iin de undre antrnnernas skaft, hnfva 

 20 22 smala leder i gvepan och tvfi i bisvepan. De undre antennernas svepa bestAr af 30 34 leder. Det 

 forsta benparet, som iifven hos denna art ar mycket mindre an det andra, liar den femte leden, eller handen, lika 

 lAng med den fjerde leden, men nftgot smalare, nflftng, niigot bojd, mot den nedre iindan tillspetsad och lorsedd 

 i bAda kanter med lAnga borst. Afven den andra, tredje och tjerde leden iiro vapnade med sAdana. Klon 6r 

 kortare an hiilften af den femte leden, spetsig, och i den concnva kanten viipnad med 4 5 spetsiga ooh ganska 

 stora lander. Vid basen af hvarje land sitter ett fint borst. Det andra benparet har den forsta leden 18ng, 

 stark oeh nodal tilllagande i bredd, den andra och tredje stna, och den fjerde storre iin dessa, af triangular form 

 samt i deu bakre kanten forsedd med borst. Den femte leden eller handen ar mycket stor, lang, niistan rectan- 

 gular, med den bakre kanten kanten nSgot bflgbojd. Deu nedre delen af den bakre kanten fir urha'lkad lill en 

 riinna, uli hvilken spetsen af klon upptages. Den yttre kanten af denna riinna har vid den ofre delen en stor, 

 tvftspetsad land, och ofvergar sedan jemnl lill klons lasle, hvaremol den inre kanlen har en stor IvA- eller trespet- 

 sad land just vid klons faste Der dessa kanler upptill sammantrfiffo, sitter en stor, necliitrigtad land, lr;in hvars 

 spets utgAr en grof torn. Klon ar mycket grof och krokig, men ej snrdeles spetsig. For ol'rigt ofverensslSminer 

 denna arl, sAsom ofvan y Urals, fullkomligl med G. Sundevalli. Hunan har jag ej haft tillfalle all uudersoka. 



Dess slorlek iir ungetiir lio nun. 



Gammarus assimilis lyckes vara siillsynt. Framlidne Adjunclen Baron M. DUBEN har hcmfort nagra excm- 

 lar af densamma ifrAn Norriges kusl och uli Bohusliin har jag erhAllil elt par exemplar. Alia individer, som jag 

 sell, lialva vurit hannar. 



