SKANDINAVIENS AMPHIPODA GAMMARIDEA. 71 



Beskrifning: Kroppen iir hog och hnr ryggen fb'rsedd med en kol, som pa de friimre segmenlerna iir svag, 

 mini liiltager bakiit i storlrk finda till det tjerde segmentet af abdomen, der den filer blir myckel obetydlig. PS 

 det tjerde eller femte och de derefter foljande segmcnterna nf thorax, samt pa de tvS forsta af abdomen bildar 

 denim kol starka, bukiitrigtadc, nagot Imjda tiinder, hvilka tilltagn bakiit uti storlek. Del Iredje abdominal-segmen- 

 tet liar iil'ven en kol, soin pil mid ten fir nedtryckt och baktill tviirt afhnggen, sii att den ej bildar niigon land. 

 Iliif'vudet, hvars sidokaut bildar emellati de ofre och undre antennerna en spetsig vinkel, fir litet och utskickar 

 framtill ett kort och trubbigt rostrum. Ogonen iiro ovala. 



De 6fre antennerna iiro Intigrc an hela kroppen, orh niistan dubbelt sa liinga som de undre. Ledcrna af 

 skaftet, som iir kort, aftaga utat i storlek. Svepan bestar at' oinkring 90 korta och smala leder. De undrcs skuft , 

 hvars leder tilltaga utat i liingd, ar laiigre HQ de ot'res. Bada paren sakna niistari alldeles borst. 



Mandiblernas palp iir mycket lang, och liar den tredje ledeii niistan sabelt'orinigt bojd, samt, jemte den an- 

 dra ledeu, viipiiad med cilierade borst. Den yttre grenen iir vapnad med fern stiirre och I'yra mindre lander och 

 den inre med (i 7. Tuggknolen iir liten. Den torsta maxillens yttre skifva ar vapuad med krokta, myeket fint 

 tnndade tornar. Den inre skif'van iir liten och biir uti spetsen ett borst. Maxiilarbenens skifvor iiro iifven hos 

 drnna art myeket korta. Den yttre, som fir stnal och nflr knappt till palpens andra led, iir uti den inre kanten 

 viipnad med borst, och den inre nar ej till palpens forsta led. Palperua iiro liinga och forsedda rned sinula, liinga, 

 I'iiga bojda och uti den concava kanten tint taudade klor. Ol'verlSppen och uiiderliippen iiro lika med dem af den 

 toregatiule. 



Det torsta och andra benparct, som hafva niistan samma storlek, iiro af svag byggnad. Den femte leden, 

 som iir niigot liingre fin den tjerde, iir afiiingt oval, (lock med den friimre kanten niistan riit och den bakre bag- 

 bojd samt torsedd med korta borst och nagra tornar. Den bakre, och den undre kanten otVergii jemnt uti hvar- 

 andra, utan niigoii vinkel. Klorna iiro liinga och smala. De foljande benparen firo liinga och grofva samt viipnade 

 med temligen tiittsittande, korta tornar. Deras klor iiro starka, krokta och ganska spetsiga. Det tredju oeh tjerde 

 beiiparet iiro liingre iiu de tva forsta, oeh de tre sista tilltaga uti liingd. Den forsta ledeu af dessa tre par iir bred, 

 niistan oval, dock med den friimre kanten niistan riit och viipnad med tornar, samt med den bakre bilgbojd och 

 tandad. 



Epimererna iiro hoga och de fyra forsta paren tilltaga bakat uti storlek. Den forsta iir nedat tillspetsad 

 och niistan triangular, det andra oeh tredje paret iiro endast nagot smalare vid den nedre delen an vid den ofre, 

 oeh hafva den undre kanten afrundad. Alia dessii tre par hafva den bakre kanten torsedd med nflgra spetsiga 

 lander. Det fjerde parets epirnerer, som aro slorsl och nedlill bredare au vid den ofre delen, hafva uti den bakre 

 kantens ofre del en bugt for det ferate paret. Det femte och sjetle paret, som iiro betydligt mindre iin de fore- 

 gaende, aro getiom en bugt uti den undre kauten delade uti tvS lober, som aro na'stan lika slora och hafva den 

 undre kanten afrundad. Det sjnnde paret iir ininst och har den undre kanten afrundad. 



De tre forsta abdominal-segmenternas bakre vinklar utlopa i en skarp bakatrigtad spets, och de Ire sista 

 paren af abdomens ben aro liinga och smala. Det tjerde paret, som niir niigot liingre bakiit iin det femte, har 

 grenarne lika liinga. Det femte paret niir nagot liingre an det sjette och har den yttre grenen kortare an den 

 inre, ocjj bada forsedda med tornar pa den ofre sidan och uti spetsen. Det sjette parets grenar iiro iifven olika; 

 den yttre myeket kortare fin den inre; bada liinga, smala och tillspetsade, samt i kantema forsedda med tornar, 

 men icke uti spetsen. Caudal-bihanget iir kort och har den bakre spetsen afrundad samt forsedd raed ett par 

 korta borst. Branchial-bihangeii iiro t'em par, oeh saknas vid det forsta och sjunde. 



Dess storlek iir omkring fjorton m.m. 



At' denna art, ofver hvilken KROYEB meddelat teckningar uti Voyages en Scandinavie etc., hafva endast 

 nagra fa exemplar blifvit antraffade vid Skandinaviens knster, ett par vid Finnmarkens kust, och nagra uti Gull- 

 marstjorden oeh vid Viideroarne i Bohnslan. Fran Amphithoe carinata, som annu icke blifvit tagen vid viira ku- 

 sler, skiljes den liilt genom sina langa ofre antenner, sina svagare hander pii de tva forsta benparen och det okluf- 

 ria caudal-bihanget. Ryggens bevfipning fir afven olika hos dessa bada arter. 



3. Paramphithoe hystrix, (OWEN). 



Omnia segmenta thoracis et tria anteriora abdomiriis quinis aculeis armata. Pri- 

 mum segmentum thoracis prse ceteris aculeatum, processum longurn , sive aculeum, ad ca- 

 put prorninentem gerens. Oculi rotundi. Antennas superiores inferioribus breviores. Manus 

 pedum priini secundique paris fere lineares. Appendix caudalis indivisa, postice emarginata. 



Acanthosoma hystrix, OWEN:' Append, to the second Voyage of Sir J. Ross, p. xci, pi. B., tig. 4 7. 

 Amphithoe hystrix, H. KEOYEB.: Gronlands Amphipoder, p. 259, tab. 2, fig. 7. 

 8 " M. EDWARDS: Histoire natur. ties Crustac., Ill, p. 40. 



Habitat ad Vardoe Finnmarckiae orientalis. 



Jag har icke varit i tilltalle att begagna denna fbrfatlare, hvarfore synonymien anfores efler H. KROYER. 



