60,0 74,7. 



75,o 89,9. 



90,o 105,5. 



Hvarje af dessa bestamningar utgOra medeltal af flera enkla matningar. Om af- 

 standet mellan tvanne stallen pa skrufven, uttryckt i korrigerade hundradedelar af en 

 ganga, kallas y, och de aflasta delarne pa skrufhufvudet x och x, samt de deremot 

 svarande vinklarne fSr v och v, sa kan man satta 



y = x-x + a(Sinv-Sinv') + /?(Cosu-Cosr; 1 ) + 1 (Sin2u-Sin2v') + /?,(Cos 2v - Cos 2u'). 



Om konstanterne enligt minsta qvadratmethoden bestammas ur ofvanstaende obser- 

 vationer, sa erhalles 



K = -0,16; /? = +0,17; cc l = -0,14; /?, = -0,10. 



Om korrektionen for hvarje omedelbar mikrometeraflasriing kallas k, och mot v = 

 svarar k = 0, sa blir foljaktligen 



k = 0,16 Sin v + 0,17 Cos v - 0,u Sin 2 v 0,io Cos 2y 0,07. 



I det feljande aro de aflasta mikrometertalen korrigerade enligt denna formel. 



6. De under bomullslagret vid sidan af bjelken instuckne thermometrarne visade 

 under dilatationsf5rs5ken, vid hvilka bGrjan gjordes med kallt vatten, som sedan efter 

 behof uppvarmades, en smaningom stigande temperatur. Vid en forsOksserie steg tempera- 

 turen 2,6 grader, men mindre vid de Ofriga. Bjelken kan saledes icke anses hafva bibe- 

 hallit samma temperatur under fOrsdkens fortgang. Da forsoken efter minsta qvadrat- 

 methoden blifvit beraknade, visade det sig afven, att den sokta utvidgningskoefficienten 

 utfoll mindre i samma man som temperaturvariationen hos bjelken varit storre. Vid en 

 af serierna, i hvilken likarestangen f5rst successivt uppvarmdes fran 3,76 till 17,55 grader 

 och derefter direkt till 32,75, hvarefter observationer gjordes vid stangens afkylning, iakt- 

 togs, att de aflasta talen, da stangens temperatur var i stigande, icke aterfingos, da den 

 afkyldes. Skillnaden kunde forklaras genom en antagen fOrlangning af, bjelken, och att 

 en sadan agt rum, antyddes af de namnda thermometrarne, hvilka stigit 1 grad. Af det 

 anfOrda jemte ofriga ornstandigheter ar bevisadt, att bjelkens temperaturforandringar haft 

 inflytande pa noggranheten af forsOksserierna i deras helhet. 



De anstallda fern f5rs6ksserierna, af hvilka hvarje inneholl en temperaturskillnad af 

 omkring 30 och bestod af 10 till 13 observationer, kunde derfere i sin helhet icke be- 

 gagnas. Emellertid hade intraffat, synnerligast vid forsoksseriernas bOrjan, att under 

 4 5 pa hvarandra foljande observationer temperaturen hos bjelken forblifvit nastan ofor- 

 andrad. Vid de nedanfore anfOrda observationerna ofversteg icke den ifragavarande tem- 

 peraturforandringen 0,25 grad, och att denna ringa fOrandring var utan markbart infly- 

 tande pa fDrsokens noggranhet, bevisas deraf, att, ehuru vid en af dessa serier, N:o 2, 

 temperaturen hos bjelken foil, under det att den vid de Sfriga steg, den ur N:o 2 be- 

 raknade utvidgningskoefficienten likval icke blef stOrre an vid en af de ofriga; d& den 

 tydligen bort blifva stOrst af alia, om namnda sma temperaturvariationer haft nagot mark- 

 bart inflytande. Man kan saledes med ratt antaga, att vid de nedanfore anfOrda fOrsoken 

 bjelken ofOrandradt bibehallit sin langd, och att de olika resultaterna harleda sig fran 

 tillfalliga observationsfel. Da utvidgningskoefficienten med all den noggranhet, som for 



