Beraknas slutresultatet ur de fyra serierna, med iakttagande af deras olika pondus 

 (= H 2 ), sa erhalles utvidgningen f6r 1 = 6,7746, hvilket for fulla 3 fot gor 6,8010 hundrade- 

 delar af en ganga pa rnikrometerskrufven. Emedan 0,oi ganga raotsvarar 0,00083 linie, sa 

 blir slutligen de nya Rikslikarnes utvidgning for 1 Hka med 0,005645 linie, med ett san- 

 nolikt fel af 0,00002 linie och deras utvidgningskoefficient 0,ooooi88ie, med ett sannolikt 

 fel af 0,ooooooo6. 



J. SVANBERG och RuDBERG hafva funnit utvidgningskoefficienten for den aldre Riks- 

 likaren utg5ra 0,ooooi8050, hvilket varde icke obetydligt understiger det har erhallna. San- 

 nolikt torde skillnaden uppkomma deraf, att messingen i dessa stanger icke har fullkom- 

 ligt lika sarnmansattning. 



7. Da den aldre Rikslikaren begagnats for mattbestamningar, har man vanligen 

 latit densamma ligga qvar pa bottnen i den tralada, i hvilken den forvaras. Detta med- 

 for flera oljigenheter, af hvilka i synnerhet foljande latt kan foranleda till misstag vid 

 bestammandet af ratta afstandet mellan andstrecken. Endast om temperaturen i rummet 

 under en langre tid forblifvit konstant, kan man antaga, att traladans temperatur ar lika 

 med luftens i rurnmet. FOrefinnes en skillnad i detta hanseende, sa kan likarestangens, i 

 berOring med luften varande, ofre yta icke hafva lika varmegrad med den undre, som 

 berores af traladan. Da detta forhallande intraffar, maste stangen komma att bojas, och 

 afstandet mellan strecken till folje deraf att forminskas. De nya Rikslikarne upplaggas 

 derfore vid begagnandet pa rullar, sa att stangen pa alia sidor omgifves af luft. For 

 dessa rullar IVro i ladans botten lager insatta pa ett sadant afstand fran stangens andar, 

 att dennas bOjning till folje af dess egen tyngd blir den minsta mojliga. Denna af tyng- 

 den fororsakade forkortning af afstandet mellan andstrecken ar for de ifragavarande stan- 

 gerna forofrigt sa obetydlig, att den helt och hallet kan lemnas utan afseende, sasom fol- 

 jande berakning narmare adagalagger. 



Lat stangen hanforas till ratvinkliga koordinater, af hvilka #-axeln ligger i stangens 

 rnedellinie, da den icke ar bojd, och den positiva y-axeln raknas i tyngdens riktning, med 

 origo i stangens midt och saledes lika langt belagen fran dess bada andar. Om g be- 

 tecknar tyngdkraftens acceleration, y stangens massa pa enhetens volum, stangens halfva 

 tjocklek och co dess genomskarningsarea; / stangens halfva langd, (> radius curvaturse, a 

 afstandet fran rullen till stangens narmaste anda samt a messingens elasticitets-koefficient; 



och om derjernte for korthetens skull /? = -jp, p I a, och q = stangens halfva vigt 

 ( ooygt); sa har man for det sty eke af stangen, som ligger emellan rullarne, 



M 



- + q(px) coyg I (x x)ds = 0. 



> \/ 



X =X 



Emedan stangens bojning ar hogst obetydlig, kan ( d ~) negligeras; hvaraf erhalles 



x ' =l 



K. Vet. Akad. Handl. B. 3. N:o 5. 



