11 



Om saledes rullarnes afstand fran stangens andar utgOr 0,4406^, blifver stangens for- 

 kortning genom den af tyngden fororsakade bojningen den minsta mojliga. Insattes detta 

 varde pa a i uttrycket for stangens fOrkortning, sa erhalles 



l- x '= (FZy.QjWUP, 



Enligt WERTHEIM ar messingens elasticitetskoefficient (den tyngd, uttryckt i kilo- 

 grammer, som fordras for att utdraga en trad af 1 qvadratmillimeters genom skarnings- 

 area till sin dubbla langd) lika med 9000. Denna koefficient, uttryckt i svenska skalpund 

 och beraknad f5r en genomskarningsarea af 1 qvadratlinie, blifver 186600. Man far saledes 



n 



" 0,00004Z 7 . 



coyg utmarker vigt en af ett stycke af stangen, hvars langd ar lika med enheten. Da en- 

 heten ar en linie, och om messingens specifika vigt antages vara 8,4, sa blir denna vigt 

 = oi 0,0005168 &. Man erhaller saledes 



0,001550 



Da nu stangens halfva langd (= I) ar 160 linier och dess halfva tjocklek (= e) ar 

 2,5 linier, sa erhalles slutligen stangens halfva forkortning genom dess tyngd 



I x = 0,0000002 linie; 



en qvantitet, som ligger langt under gransen for observationerna. Da emellertid genom 

 tyngdens verkan under en langre tid en bojning hos stangen mojligtvis skulle kunna upp- 

 kornma, b5ra rullarne borttagas, sedan Rikslikaren blifvit begagnad, och denna nedlaggas 

 pa ladans med injuk sammet Ofverkladda botten. 



FSr att i frarntiden rned latthet kunna afgOra, om stangen af en eller annan orsak 

 blifvit krSkt, sedan strecken pa densamma f5rst uppdrogos, har foljande atgard blifvit 

 vidtagen: Pa undre sidan af Rikslikarne aro srnarre platinaskifvor infallda, och pa dessa 

 streck uppdragna till 3 fots afstand fran hvarandra. Man har saledes pa hvardera af de 

 nya Rikslikarne tva 3-fots matt: det ena i stangens medellinie och det andra pa stangens 

 undre sida, 2,5 linier aflagsnadt fran samma medellinie. Om nu stangen skulle blifva lik- 

 fonnigt bsjd, sa inses latt, att dessa tva matt maste komma att forandras olika mycket. 

 Antager man t. ex., att stangen genom en likformig bojning blifvit krSkt sa mycket, att 

 en punkt i stangens midt ar 0,1 linie aflagsnad fran den linie, som forbinder tva mot- 

 svarande punkter vid stangens andar, sa forkortas deraf afstandet mellan strecken i stan- 

 gens medelplan med 0,oooor linie, hvaremot afstandet mellan strecken pa stangens undre 

 yta blir 0,0067 linie kortare eller langre an afstandet mellan strecken i stangens medel- 

 plan. Men denna skillnad kan mycket val uppmatas, och f5ljaktligen en krOkning af den 

 antagna storleken upptackas, hvilket pa annat satt icke sa beqvamt late sig gora. 



8. FQr uppdragandet af de streck, som ligga i stangens midt, parallelt med dess 

 langdriktning, begagnades en delningsmaschin, i hvilken ritsapparaten var fast f&rbunden 

 med det dithSrande mikroskopet. Sedan ett streck med ritsaren blifvit uppdraget pa en 



