ANALYTISKA UNDERSOKNINGAR AF SVENSKA MINERALIER. 11 



af andra, eller for hvilkas tillfOrlitlighet Ofverensstammelse i resultater, erhallna genorn 

 flere pa ifragavarande laboratorium samtidigt utforda och hvarandra controllerande ana- 

 lyser, tillrackligt talar. 



I afseende pa de anvanda analytiska methoderna ar tillrackligt att namna nagra f& 

 ord. At vattnets bestammande egnades en synnerlig omsorg. Mineralet torkades i luft- 

 bad vid en temperatur af + 120 till + 140 C., s& lange nagot aftagande i vigt formarktes. 

 Salunda befriadt fran hygroskopisk fuktighet glodgades det i platinadegel Ofver en sprit- 

 lampa med dubbelt luftdrag, ined hvilken en PLATTNERS blasapparat var fOrenad. Efter 

 5 till 10 minuters gltfdgning utan blasning, anvandes den stOrsta mojliga hetta, som med 

 sadan kunde astadkommas under i till $ tirnrna och derutofver. Da rnineralet inneholl 

 jernoxidul skedde sedan, for dennas fullstandiga OfverfOrande till oxid, en oxiderande 

 glOdgning vid lindrigare hetta, hvarefter, da mineralets halt af Fe genom analyser blifvit 

 funnen, en korrektion af den genom glodgriing fundna vattenhalten gjordes genom tillag- 

 gande till densamma af en vigtsqvantitet, motsvarande det syre, som Fe upptager, da den 

 Gfvergar till Fe. Da gl5dgningsf5rlusten mOjligen kunde antagas icke blott besta af vat- 

 ten, undersoktes mineralets mojliga halt af andra, vid glodgning bortgaende amnen. Jern- 

 oxidulen skiljdes fran jernoxiden efter SCHEERERS method medelst ren kolsyrad talkjord 

 (Magnesit) i en apparat, genom hvilken en strOm af kolsyregas under hela operationen 

 leddes. 



Tafelspat fran Gokom i Upland. 



I ett lager af kornig kalk vid Gokoms by nara Dannemora fOrekommer detta en 

 tid for Tremolith ansedda mineral. Det tyckes fOrst 1822 hafva blifvit bestamdt att vara 

 Tafelspat af H. ROSE, hvilken afven (Gilb. Ann. LXXII. s. 71.) sager sig a detsamma 

 hafva verkstallt en analys. I sin chemische Untersuchung des Tafelspathes (auf st. s. 70.) 

 anfor han den likval icke; han sager den endast hafva Ofverensstarnt med analysen af 

 sarnma mineral fran Perheniemi i Finland. 



Mineralet ar tradigt-bladigt med tvenne tydliga genom gangar; pa den tydligaste 

 genomgangsytan stark glasglans, gaende till perlemoglans; pa den mindre tydliga svagare 

 glans; i kanterna genomlysande; filrgen rent hvit; liitt lOsligt i saltsyra. 



Efter ROSES analys gjordes af detta mineral ingen analys fOrr an ar 1844 a L. F. 

 SVANBERG'S laboratorium af C. E. WEIDLING. Denna gaf (K. Vet. Akad. Forhandl. 1844 

 s. 92.): 



Kiselsyra 50,724. 



Kalkjord 43,802. 



Talkjord 0,879. 



Jernoxidul 0,849. 



Manganoxidul 0,334. 



. Kolsyrad kalk 2,732. 



99,320. 



Den kolsyrade kalkjorden tillskrifves insprangd kalkspat och ar beraknad efter den 

 qvantitet kolsyra, som vid analysen erholls. Huru denna bestamdes ar icke uppgifvet. 

 Af mineralets farg ar troligt, att detsamma innehaller jernet som oxid icke som oxidul, 



