12 E. WALMSTEDT, 



hvilken, om den inginge till nara en procent, troligcri skullc, genoin sin starkt fargande 

 formaga, gifva mineralet atminstone en dragning till grOn farg. 



Den forsta Tafelspat, som kemiskt undersoktes, var den fran Dognazka i Bannatet, 

 hvilken KLAPROTH analyserade. Han erholl dervid en glodgnmgsforlust af 5 procent. Da 

 nun die Kalkerde im Fossil nicht kohlengesauert ist, so ist dieser Verlust filr blosse Was- 

 sertheile zu achten (Beitrage III. s. 291). Af sednare forfattare, hvilka analyserat sanima 

 inineral fran andra stallen, hafva de fleste far detsamma angifvit en mindre, varierande 

 vattenhalt, ej uppgaende Ofver 2 procent. Till de fa fullkomligt vattenfria Tafelspaterna 

 skulle efter WEIDLINGS analys den fran Gokoin vara att rakna. 



Stuffer af detta mineral visa sig stundora pa ytan vara matta och nastan hafva ett 

 vittradt utseende. Da ett litet prof af detsamma upphettades i kolf, gaf det ett spar af 

 vatten, hvilket for ofrigt PLATTNEB afven funnit stundorn forekomma hos andra Tafel- 

 spater. Genom dessa forhallanden var det tydligt, att mineralet innehaller vatten, hvar- 

 fore jag for bestammande af dess mangd Iflt verkstalla en ny analys af detsamma. For 

 denna utvaldes fran det inre af en stuff fullkomligt rena, starkt glansande bitar, i hvilka 

 ingen gnista af insprangd kalkspat kunde upptackas. De analyserades af S. V. KARLSON. 

 GlOdgningsforlusten kunde under dessa forhallanden icke vara kolsyra, utan maste otvif- 

 velaktigt vara vatten. Under denna forutsattning och med antagande af, att jernet i mi- 

 neralet finnes som oxid, gaf analysen: 



Kiselsyra 51,oi. Syrehalt 26,486. 



Lerjord 0,77 0,360. 



Jernoxid 0,47 0,141. 



Kalkjord 45,35. 12,896. 



Talkjord 0,23. 6,093. 



Vatten 2,25 2,ooo. 



100,08. 



Om vattnet anses som en tillfallig bestandsdel och sasom sadan, jemte de sma qvan- 

 titeterna af Al och e, lemnas utan afseende, finnes kalkjordens (och talkjordens) syre 

 forhalla sig till kiselsyrans som 12,988:26,486 eller som 1:2,04, ett forhallande, som vis- 

 serligen kommer det genom fonneln Ca 3 Si 2 uttryckta forhallandet 1 : 2 tillrackligt nara, 

 for att vara fullt tillfredsstallande. Emedlertid ar dermed icke forklaradt, pa hvilket satt 

 de sma qvantiteterna af vatten, lerjord och jernoxid deltaga i mineralets sarnmansattning. 

 Genom anvandande af theorien om den polymera isomorphien forklaras detta, under det 

 tillika ett forhallande mellan syreqvantiteterna erhalles, som kommer forhallandet 1 : 2 

 lika nara. Syret i (R) forhaller sig nemligen dervid till syret i [Si] som 1 : 1,96. 



Malacolith fran Sola. 



Af HAUY sarnmanfordes efter kristallographiska grunder under den gemensamma 

 benamningen Pyroxen flere mineralier, hvilka forut voro kanda under olika namn. Till 

 dem hOrde afven det mineral fran Sala, hvilket af D'ANDRADA efter fyndorten blifvit kal- 

 ladt Salit, ett namn, som likval, da detta mineral utom vid Sala forekommer pa mang- 

 faldiga andra stallen, med skill blifvit i allmanhet utbytt mot det af HAUY gifna namnet 

 Malacolith. Den kristallographiska Ofverensstammelsen mellan detta mineral och de Ofriga 



