14 E. WALMSTEDT, 



mer utbildade kristaller var den for Malacolithen karakteristiska afsOndringsytan efter 

 OP latt igenkanlig genom tvarstreckning pa kristallytorna; hardheten = 6. Analysen, 

 verkstalld af A. L. HALLGREN gaf i nara Ofverensstammelse rned ROSE'S ofvan anforda: 



Kiselsyra 55,11. Syrehalt 28,615. 



Lerjord 0,94 0,439. 



Jernoxidul 3,77 0,837. 



Kaljord 22,90 6,512. 



Talkjord 16,56 6,624. 



Vatten 0,86 0,764. 



100,14. 



Att glOdgningsfSrlusten var vatten f5ljer af vattenhalten i de af ROSE analyserade 

 Malacolitherna fran Sala med stOrre sadan, vid hvilkas undersOkning ban anvande en sar- 

 skild omsorg, f5r att Ofvertyga sig, att denna fOrlust endast harledde sig fran vatten. Orn 

 vattnet och lerjorden utelemnas, fOrhalla sig syreqvantiteterna i R och Si = 1 : 2,05. Om 

 ater (H) och [At] medtagas blifva de = 1 : 2,03, i begge fallen motsvarande Pyroxenens 

 alltuanna formel R s Si a . 



Pikrophyll frdn Sala. 



Under detta namn uppstallde A. F. SVANBERG 1839 (K. Vet. Acad. Handl. s. 95) 

 ett nytt mineral, funnet i arbetsrummet Kabinettet i Sala grufva. Det liknar till utse- 

 endet mest den sa kallade osmaltbara Saliten. Dess farg ar dock mdrkare, samt hard- 

 heten och specifika vigten fran Salitens mycket afvikande. For de vattenhaltiga osmalt- 

 bara Saliter, hvilka ROSE undersCkte, anfor han i afseende pa hardheten, att denna ar 

 sa liten, att de studom lata latt repa sig af nageln, da den andra Saliten ger gnistor 

 med stal, af hvilken omstandighet han likval icke foranleddes att skilja dem fran denna. 

 De vattenhaltiga Saliter, hvilka aro mig bekanta fran Sala och andra stallen, hafva en 

 ljusare eller mOrkare gr5n farg, obetydlig hardhet och utmarka sig genom en oftast rnyc- 

 ket tydlig streckning, staende i samband med en med det basiska planet parallel afsOn- 

 dring. Af en sadan streckning visar Pikrophyllen endast stundom och blott f6r det be- 

 vap&ade Ogat ett spar. 



Detta af SVANBERG undersOkta mineral beskrifvcs af honom vara af ett bladigt ut- 

 seende, mycket m6rkt grOn farg, skirnrande glans, nagot lik Diallagens; hardheten mellan 

 glimmerns och kalkspatens; specif, vigten = 2,73. For blasrOr uppgifves det vara osnililt- 

 bart, afven i tunnaste splittra, men blifva genom glodgning nara hvitt med bibehallande 

 af sin glans. En analys a detsamma gaf: 



Kiselsyra 49,80. 



Lerjord l,n. 



Kalkjord 0,78. 



Talkjord 30,io. 



Jernoxidul 6,86. 



Manganoxidul spar. 



Vatten 9,83. 



98,48. 



