OM KRUSTACEER I ASCIBIER. 65 



formes, articulis 6; 2:di paris iis breviores, simplices, articulis 3 (4), in apice aculeis cur- 

 vatis armata?. Maxilla) N l:mi paris fere in formam unci procurvaa, apice in setam tenuem, 

 mollem, porrectam exeunti, postice ad basin lacinia parva, retro directa, quae in apice 

 setas duas gerit, prajditoe: 2:di paris ex articulo basis magno, crasso, alioque apicis mi- 

 nore, ad basin crasso, turn angustato et rectis fere angulis procurvo, in setam longarn, 

 mollem, tenuem, porrectam exeunti, seta forti, ea quoque sub-porrecta in medio lateris an- 

 terioris instructo: 3:tii paris, forma fere pedis, ex articulis binis et apicis ungue valido 

 constantes. Pedes parium 1 4 birames, ramis articulis 3 constantibus, rarno interiore 

 4:ti paris excepto, qui articulos 2 tan turn habet; pedes 5:ti paris minuti, irnperfecti, arti- 

 culo singulo. 



Animalia inter lamellas sacci respirationis Ascidiarurn parasitantia. 



De djur, sorn tillhOra detta slagte, ofverensstamma, hvad kroppens allrnanna form 

 betraffar, ganska nara med slagtet Ergasilus, hvarfore jag ocksa till en bOrjan (Ofversigt 

 af K. Vet. Akad:s FOrhandlingar 1859, p. 340) ansag dem bora hanf5ras till familjen Er- 

 gasilidce. Men ett noggrannare aktgifvande pa deras byggnad har ledt mig till den Ofver- 

 tygelsen, att de bland forut kanda slagten komma Sapphirina narmast, isynnerhet genom 

 formen af mundelarne, hvilka hos bada dessa slagten aro bildade efter fullkomligt enahanda 

 typ, och besta af samma vasendtliga delar, hvaremot de icke obetydligt skilja sig fran 

 mundelarne hos Ergasilus (jfr. XL 15: R, M 1; M 2 , M 3 , och 16: R,, M, , M 2 ), der, bland 

 andra olikheter, 3:dje paret maxiller alldeles saknas, atminstone hos honan. Inom slagtet 

 Lichomolgus visa emellertid de bada konen icke den betydliga olikhet i kroppens allmanna 

 form, soin man iakttager hos arterna af Sapphirinerna, utan afvika endast fran hvarandra 

 pa ungefar samma satt och i samma grad, som fallet ar bland flertalet af de vanliga 

 Gnathostomerna, t. ex. Cyclops; 6gat ar af samma byggnad, som hos dessa, och saledes 

 mycket olika de egentliga Sapphirinidernas, hvarfbre vi ocksa (sid. 14) skilt dem fran 

 dessa sasom en sarskild grupp eller underfamilj, hvilken karakteriseras af ett enda litet, 

 dubbelt oga. 



Kroppens allmanna form (XL 15 A) ar i det narmaste densamma, som hos de ty- 

 piska Gnathostomerna, t. ex. Cyclops, och saledes liknande Sapphirina-honornas, endast ined 

 en i f5rhallande nagot bredare cephalothorax och smalare abdomen. Cephalothorax ar 

 hos 9 bredt, hos tf smalare aggforrnig, ofvanpa starkare, under svagare convex, och bestar 

 af 6 segment, af hvilka det fdrsta, hufvudet, ar ungefar lika stort med eller till och med 

 stOrre an alia de ofriga tillsammanstagna, och mer eller mindre tydligt samrnanvuxet med 

 det narmast foljande, eller det l:sta af thoracalsegmenten. Dessa aro korta och breda, 

 men aftaga bakat hastigt i bredd afvensom nagot i langd: det 5:te ar saledes minst, at- 

 minstone smalast, och ofta smalare an l:sta abdominalsegmentet. Abdomen ar ungefar af 

 samma langd, som cephalothorax. men mycket smalare, bakat mer eller mindre afsmal- 

 nande, och bestar, likasom denna, af 6 segment: det l:sta och 2:dra af dessa aro hos 

 honan sammanvuxna till ett enda, som ar mycket bredare och langre, an de foljande. 

 Hos tf ar l:sta abdominalsegmentet annu mycket storre an hos $, och icke sammanvuxet 



med det narmast foljande. De bakre segmenten aro hos bada konen rnera cylindriska, 



q 



K. Vet. Akad. Hancll. B. 3. N:o 8. 



