78 T. THOBELL, 



bredare, i sjelfva spetsen ater nagot utvidgadt. Dess finare byggnad bar jag icke lyckats 

 fullt utreda. Ytterst bestar det af en slida, men inuti denna bar jag icke kunnat urskilja 

 nagrn mandibler: den bar deremot synts mig omsluta ett annat rOr, omgifvet af langa, 

 tvarstrimmiga muskier (21 S, Sj), som fasta sig p& ett stilett-likt organ i sugrOrets spets. 

 Ofvanf5r detta organ bar jag trott mig se en kapsel, i hvilken stiletten rnedelst de namnda 

 musklerna kan indragas. Figuren S visar sugrOrets spets bos ett lefvande djur; pa sprit- 

 exemplar bar den det utseende, som fig. S, visar. SugrOret ar icke alltid utstrackt 

 Iftngsefter kroppens undersida, utan kan bojas tillbaka, och man firmer det icke sullan rik- 

 tadt at alldeles motsatt hall eller rakt framat. 



P& Omse sidor om sugrOrets bas ser man en lang, smal, nastan jemnbred palp 

 (R, p), bestaende af tv& leder, af hvilka den 2:dra, som ar langst, i spetsen bar ett par 

 langa borst. 



Forsta parets iiiaxiller (R, m,) aro stOrre, an bos de Ofriga slagtena af denna familj: 

 de sitta, fastade nagot bakom pal[)erna, ratt framfOr 2:dra parets maxiller, och ungefar 

 lika langt fran dessa, som de fran 3:dje parets maxiller. De bestS, af tva aflanga grenar, 

 af hvilka den yttre ar mycket stOrre, isynnerhet bredare ar den inre: de synas vara fastade 

 pa ett mycket kort, geinensamt basalstycke, och aro i spetsen fOrsedda med nagra f& 

 borst. - - Andra och tredje parets maxiller aro benlika, af nastan samma storlek och form: 

 2:dra parets besta af en kort basaldel, ett temligen langt, kraftigt mellanstycke och en 

 laiig, mycket stark klo. Tredje parets maxiller hafva flera, atminstone 4 leder, inberaknadt 

 den starka tagg eller klo, hvarmed de i spetsen aro bevapnade, och bafva en icke obe- 

 tydlig likhet med 2:dra parets antenner, pS, bi-grenen nar. 



Af benen aro de fyra fOrsta paren val utvecklade, stora och kraftiga, bestaende af 

 en tvaledad basaldel, som bar tvenne langa, temligen smala grenar, hvardera pa alia de 

 namnda benparen bestaende af tre aflanga leder. Bada grenarne bara i inre bradden ocb 

 spetsen temligen langa, svagt krOkta, plumulerade borst, och yttergrenen dessutom en rad 

 taggar i yttre bradden. Mellanskifvorna aro stora, rektangulara, och blifva bakat sma- 

 ningom kortare. Femte benparet utgOres af en enda liten, aflang led, med tva borst i 

 spetsen, fastad vid sidan af sista thoracalsegmentet, bvilket ocksa bar ett litet borst straxt 

 framfOr dess fastpunkt, alldeles som hos arterna af slagtet Lichomolgus. 



Aggsackarne &ro ovala, nastan geriomskinliga, och innehalla ett ringare antal stora, 

 lost fOrenade agg. Om ungarnes utseende och utveckling ar mig ingenting bekant. 



Den enda kanda arten af slagtet Ascomy/on ar funnen i en Ascidia, ocb traffas 

 saval inom respirationssacken, som mellan gal-lamellerna. Oaktadt dessa djurs fOr sim- 

 ning val afpassade organisation, bar jag aldrig sett dem rOra sig eller gifva det ringaste 

 tecken till lif, i hvilket afseende de aro mycket olika Lichomolgerna, men deremot Ofver- 

 ensstamma med Buprorus. 



1. A. Lilljeborgii. (Tab. XIV. 21). 



Segrnentum penultimum latitudine paullo brevius; appendices crassas, latitudine non 

 longiores, segmento illo breviores, setis valde inajqualibus, quarum longissimae abdominis 

 longitudinem multo superant. - - Long, cj" $ c:a 1 millim. 



Habitat in Ascidia parallelogramnia sat frequens. 



