24 H. D. J. WALLENQREN, 



under lof och i grftset, men under lugna aftnar framkommer den och flyger da langt in 

 p& natten. Till folje af sin hvita farg ftr den latt upptackt. 



Larven lefver i Maj och Juni pi Convolvulus Septum och arvensis. Hufvudet iir honungsgult, forsedt raed 

 eu svart sidoflnck. Kroppen och fotterne blekgrona. En dubbel, hvit- och gulflackig linin gar Tangs ryggen jemte 

 fyra rader kudlar, hvilka fran och mod fjerde till och med tionde kroppsringarne aro svartaktiga och forsedde med 

 stjcrnformiga h&r. Puppan fir gronaktig eller hvitaktig med tre rader sma, srartn langstreck ofver ryggen och svarta 

 flacker pa thorax. Sma vSrtor, som bare langa, stjernformiga borst, finnas pS kroppsringarne. Forpuppniugen for- 

 sigg&r pa vaggar, vaxtstjelkar, tradstamranr o. d. och fjiirilar framkomma efter 14 dngars pupptillstaud. 



H. Fam. ALUCITINA. ZELL. 



Likt foregaende ar denna familj ganska begransad och skarpt afsOndrad fran alia 

 ofriga, fran hvilka den vid forsta ogonkastet skiljes, som ofvan anmarktes, genom de 

 breda, hvardera i sex fjaderlika flikar delade vingarne. Kroppsbyggnaden ar mera under- 

 sattsig, an hos fOregaende familj och benen kortare. Hufvudet ar slatt med nedtryckta 

 fjall, bred panna och tydliga oceller. Antennerne tradformiga, men langre i forhallande 

 till kroppsstorleken, an hos forra familjen; undertill aro de cilierade och mot spetsen sma- 

 tandade. Maxillarpalper saknas, men labialpalperne aro framstaende; dessas medlersta led 

 ar stor, harig, sista leden smart, glatt och spetsig. 



Vingnerverne hos det enda slagte, som vi inom familjen hittills kanna, aro ganska 

 enkla. Fram vingarne hafva deraf endast fyra: den fOrsta ar enkel och gar genom sjette 

 vingfliken; den andra ar tregrenig och sander en gren at hvardera af femte, fjerde och 

 tredje vingflikarne; den tredje nerven ar enkel och intager andra vingfliken, hvaremot den 

 fjerde nerven ar tregrenig och fordelar sig i f&rsta vingfliken. Bakvingarnes nerver aro 

 trenne: den fOrsta ar tvagrenig och sander en gren i hvardera af fOrsta och andra ving- 

 flikarne; den andra ar tregrenig och sander en gren i hvardera af tredje, fjerde och femte 

 vingflikarne; den tredje ar enkel och utlOper i sjette vingfliken. Diskoidalfalt sakna vin- 

 garne helt och hallet. 



Af det enda till denna familj hOrande, hittills bekanta slagtet ar annu icke mer an 

 en art kand fran var Faunas omrade. Denna art var afven for LINNE bekant, da han ut- 

 gaf sin Fauna Svecica, men den har, liksom flera bland de af honom der beskrifna arter, 

 som tillhora forra familjen, blifvit misskand af utlandska forfattare. Med undantag af 

 DUPONCHEL och nagra Engelska entornologer, hafva nastan alia tilldelat det af LINNE gifna 

 namnet at en art, som alls icke finnes inom Skandinaviska halfon, eller, om den verkligen 

 skulle forekomma, ar sa sallsynt att den hittills undgatt alia Svenska Entomologers upp- 

 marksamhet och derfore svarligen kan fonnodas hafva varit af LINNE kand. Afven har 

 konima vi derfore att gOra en namnforandring, i det att vi tillagga HUBNERS A. polydactyla 

 det af LINNE bildade namnet: A. hexadactyla. Da den art, som hittills falskeligen burit 

 det sednare namnet, blir harigenom namnlos, foresla vi att kalla den A. Hubneri, allden- 

 stund HIIBNER forst varsnat olikheterne bada arterne emellan, ehuru han begick det da 

 ganska forlatliga misstaget att anse sin nya art for att vara LINNES och dennes deremot 

 for obeskrifven, hvari han efterfoljdes af TREITSCHKE, efter hvilken villan fortgatt hos de 

 Tyska auktorerne. 



