OM KRUSTACEER I ASCIDIEB. 9 



eller analOppningen, hvarfore man nagon gang ocksa finner dem fria i vatten, hvari man 

 hemfort fran hafsbottnen med skrapa losrifna Ascidier. Eljest synas de under de sednare 

 stadierna af sin utveckling uteslutande lefva i dessa djur. 



Da alia de djur, till hvilkas speciellare behandling jag nu ofvergar, tillhora den ord- 

 ning bland krustaceerna, som numera allmant nog benamnes Entomostraca, ma det tillatas 

 inig att tillagga nagra ord angaende de dithOrande djurens klassifikation och systematiska 

 stallning. Det ar bekant, att man med ZENCKER ') under namn af Entomostraca forenar 

 alia de krustaceer, som tillhOra de tre Milne-Edwardska ordningarne Copepodes, Siphonosto- 

 mes och Lerneides, och att man vanligen indelar dessa djur i tvenne underordnade grupper: 

 Copepoda och Parasita (Schmarotzerkrebse). Hvad forst betraffar forenandet af de fritt 

 U't'vande och de parasitiska entomostraceerna till en enda ordning, sa synes mig kannedo- 

 men om dessa djurs naturliga forvandtskaper derigenom vara ford ett stort steg framat 

 och en saker grundval vara lagd for en riktig uppfattning af de besynnerliga och dfver- 

 raskande forhallanden bade i kroppens form och i lefnadssattet, hvarpa de parasitiskt lef- 

 vande entomostraceerna sa ofta gifva oss exempel. Jag kan saledes icke sluta inig till 

 den asigt, till hvilken GLAUS 2 ) sednast kommit, och enligt hvilken Copepoda och Parasita 

 bora hallas i sar sasom tva strangt skilda grupper. De sednare skulle, enligt hans for- 

 rnenande, karakteriseras af sitt parasitiska lefnadssatt och nagra egendomligheter i den 

 allmanna kroppsbildningen. Hvad lefnadssattet angar, sa gifver detta, sasom vi straxt 

 skola visa, ingen saker ledning i narvarande fall, och for ofrigt kunna olikheter i lefnads- 

 sattet icke laggas till grund for djurens indelning i naturliga grupper, sa vida icke dessa 

 olikheter iinna sitt uttryck i en olika modifierad organisation en motsatt asigt skulle 

 nilmligen fora tillbaka till den uppfattning af zoologisk affinitet, enligt hvilken t. ex. hva- 

 larne skildes fran daggdjuren och forenades med iiskarne och det aterstar saledes att 

 tillse, om i Entomostraceernas kroppsbildning nagra karakterer kunna uppletas, som ratt- 

 fardiga CLAUS' asigt om Copepodernas och Parasiternas forhallande till hvarandra. Detta 

 iir emellertid langt ifran handelsen. Den for Copepoderna, t. ex. Cyclops, typiska kropps- 

 segmenteringen, med fullstandigt utbildad, 5 6-ledad abdomen, aterfinnes fullkomligt lika 

 utvecklad hos manga akta parisit-entornostraceer, t. ex. hos de i denna afhandling beskrifna 

 .slagtena Ascomyzon och Dyspontius (PI. XIV), ja, till och med hos Ergasilus Sieboldii NORDM. 

 (PI. XI. 16 F), under det att hos Buprorus (PI. X, 14), som, i likhet med Notodelphys, 

 oaktadt den lefver som (oakta) parasit i Ascidier, dock ar en fullkomligt genuin Copepod, 

 kroppssegmenteringen forsvunnit och abdomen till och med alldeles saknas, och denna 

 Copepod saledes har en kroppsbildning, som enligt GLAUS endast skulle finnas hos hans 

 Schmarotzerkrebse 3 ). Samma ar forhallandet med de appendikulara organernas beskaf- 

 fenhet. Antennernas byggnad gifver icke nagra bestamda karakterer, genom hvilka Cope- 



') System der Crustaceen, i Archiv fur Naturgeschichte, XX. (1854) pag. 108. 



*) Uber den Bau und die Entwinkelung Parasitischer Crustaceen, pag. 29. 



3 ) Jag vet viil, att CLAUS anser Notodelphys tillliora Parasita, men ar ofvertygad, att detta eudast beror derpa, 

 att ban ej sett detta djur; en blick pa dess mumlelar iir tillriiclclig for att visa dess utomordentligt nara fb'r- 

 vandtskap med vissa Calanider, isynnerhet Diaptomus, och lika nara Notodelphys stSr Buprorus. Utan att 

 gora vald pa naturen kunna dessa sliigten icke skiljas fran Copepoderna. 



K. Vet. Akad. Handl. B. 3. N:o 8. 2 



