10 T. THORELL, 



podcr och Schmarotzer-krfbs<_> kiiiuia sarskiljas. Mundelarna ftro visserligon oftast olika, 

 i det Copepoderna hafva fria mundelar, och Parasita deremot merendels iiiandibk-rna iri- 

 neslutna i ett sugror, men detta ar l&ngtifran alltid fallet; de hukro niiixilknia ;iro utbil- 

 dade till griporganer icke blott hos flcrtalct parasit-entolnostraceer, utan afven hos atskil- 

 liga Copepoder, t. ex. Harpacticus. Benen visa hos ganska manga parasit-entomostravi-vr 

 alldok's .-amma utveckling, som hos Cyclops t. ex. Det finnes saledes i entomostraceernas 

 byggnad icke nagot enda drag, som ens nagorlunda konstant tillhor den ena af de ifra- 

 gavarande gi-upperna framfOr den andra. Och pa samma satt, som med kroppsformen, 

 forhaller det sig med det fria eller parasitiska lefnadssattet, hvilket ocksa GLAUS sjelf 

 riktigt insett. Icke nog, att alia Schmarotzer-krebse i borjan, sasom vi redan onuiamiit, 

 lefva fritt, likaval som Copepoderna: af det till de forstriamnda raknade slagtet Ergasilus 

 krinner man enclast honorna, som allmant traffas sasom parasiter pa vissa fiskars galar, 

 hvaremot hanarna aro obekanta, troligtvis derfBre, att de fOra ett fritt kringsimmanck' lit': 

 af andra (arter af slagtet Sappliirina) synas hanarna alltid lefva fritt och honorna tidtals 

 fritt, tidtals parasitiskt; och slutligen finnes det slagten sadana, som Corycceus DANA 

 (= Agetus KROYEK), hvilkas arter endast blifvit funna fritt omkringsimmande, men som 

 genom sina mundelars byggnad m. m. (PL XI och XII. 17) sluta sig ytterst nara intill 

 Sapphirina och det af endast parasitiskt lefvande arter bestaende slagtet Lichomolgus, och 

 lika litet lata rycka sig ur deras narhet, som Sapphirina fran Lichomolgus och Ergasilus, 

 eller Notodelphyiderna och Buprorus fran Cyclops och Diaptomus. Pa grund af alia dessa 

 omstandigheter anse vi ZENCKERS Entomostraca bilda en enda ordning, typiskt karakteri- 

 serad genom kroppens delning i 12 segment, af hvilka det fOrsta, hufvudet, bar 2 par 

 antenner och 4 par mundelar, de foljande 5 hvar sitt par tvagreniga ben och det sista 

 antager formen af tva abdominal-bihang. Genom reduktion dels af kroppsringarne, isyn- 

 nerhet abdominalsegmenten, dels af de appendikulara organerna, samt dessas omgestaltning 

 och aptering fSr de olika lefnadssatten, uppsta de mangfaldiga, till sitt utseende fran de 

 mera typiska arterna ofta sa vidt skilda former, som upptagas i denna ordning, hvars alia 

 arter for ofrigt genom sin likhet i utveckling bast visa sig bilda en enda, val begrtnsad, 

 grupp. Dess narmaste slflgtingar aro a ena sidan Cirrhipederna, fran hvilka de likval till 

 och med blott genom olikheterna i utvecklingen latt kunna atskiljas - - och a den andra 

 Branchiopoderna, till hvilka Ofvergangen fOrmedlas genom Argulus, som af ZENCKER blifvit 

 skild fran Entomostraceerna och fOrenad med Branchiopoderna. Afven med Isopoderna 

 visa nagra former analogier, t. ex. slagtena Thyone PHILIPPI och Sterope, Carrillus och Zaus 

 GOODSIK. Af hvad nu blifvit yttradt inses latt, att jag icke ens kan anse grupperna Co- 

 pepoder och Schmarotzer-krebse sasom underordningar, alldenstund de ej kunna atskil- 

 jas genom nagra fran de dithorande djurens byggnad hemtade karakterer, och dessutom 

 sjelfva lefnadssattet ar en sa osaker ledare, att manga Copepoder lefva parasitiskt och 

 manga Schmarotzer-krebse icke aro parasiter. Men afven om de bada gruppema voro 

 val begransade, sa synas dock benarnningarne Schmarotzer-krebse, parasit-krustaceer 

 ganska olampliga for att beteckna den djurgrupp, som GLAUS m. fl. dermed mena. Ty 

 ordet parasit-krustaceer bOr val ej kunna betyda nagot annat an parasitiskt lefvande krusta- 

 ceer en betydelse, hvari vi i det foregaende ocksa begagnat detsamma och da det 

 nu finnes parasitiskt lefvande krustaceer afven inom andra ordningar, och vi saledes ha 

 t. ex. bade parasitiska och fria Isopoder, parasitiska och fria Amphipoder (Ln&odipoder) 



