30 T. THORELL, 



Taggarne ftro langre och injukure. Inrc grenens 2:dra led har tva borst och den yttres 

 3:dje led 6 borst; dock afviker 4:de benparet fran de bada ibn-gacmlr drri.uvnom, att bor- 

 stens antal pa inre grenens 3:dje led endast ar 5, och ta-rgarnes pa inotsvarande led hos 

 den yttre endast tva. Alia borsten aro phunulerade och taggarne pa l:sta hcujiaret ofta 

 hinnkantade och i bradden crenulerade. 



Femte benparet (P s ), som ar rudimentilrt och mycket inindre an de foregaende, ar 

 fastadt langt bakom dem, mer eller inindre nara basen af hsta abdominaLsegmentet. De 

 aro nagot olika hos de olika kOnen och hos <? 1nnu mera rudimentara an hos 9 (I. 1 G, 

 P: ps). Hos denna besta de af en merendels transversell basalled, hvars grilns mot sjelfva 

 seginentet ofta ar svar att iakttaga. De bada grenarne utga nara intill hvarandra i'ran 

 donna basaldel, ofta utan att vara skilda fran densamma genom tydlig sutur; den yttre, 

 som utgar invid basalledens yttre bradd, ar smalare an den inre, som oftast ar rundad 

 (.Her omvandt aggfonnig. Bada bara i spetsen ett borst, och den inre dessutom ofvanfOr 

 detta ett amiar borst eller en tagg. 



Hos o" ar basalleden annu kortare, knappt markbar, och grenarne, isynnerhet den 

 yttre, likaledes kortare och mera rudimentara. 



Hvad den inre byggnaden angar har jag redan anfSrt det vigtigaste, soin derom ar 

 mig bekant. F5r detta slagte karakteristiskt ar ovariernas lage (I. 1 A, B: ov): de ligga 

 alia fyra i samma plan, tva och tva a Omse sidor om tarmkanalen, och stracka sig fran 

 hufvudet eller l:sta thoracalsegrnentet, i hvilket de med hvar sin fria anda bOrja, in i 

 fjerde thoracalsegmentet och na icke sa langt, att hos den med agg i matrix fiirseddu 

 honan dessa agg komma att ligga ofvanfor eller omkring dem, och hela aggrnassan befin- 

 ner sig saledes bakom ovariema. Den ofvanbeskrifna bildningen af hanens forsta antenner 

 (II. 1 : aj, hvarigenom dessa antenner kunna gOra tjenst sasom griporganer vid parnin- 

 gen, ar ocksa inom Notodelphyidernas familj inskrankt till detta slagtes arter. 



Om hithOrande formers lefnadssatt och utveckling hafva vi i det fOregaende redan talat. 



Som arterna af detta slagte, enligt hvad fOrut ar namndt, sta hvarandra mycket 

 nara, men kSnen deremot aro hvarandra betydligt olika, och dessutom hanarne af ett par 

 arter annu aro obekanta, ar det svart att gifva en pa for bada kOnen gemensammu karak- 

 terer grundad schematisk uppstallning ofver detta slagte. Foljande ma dock tjena sasom 

 ett fOrsOk dertill. 



Notodelphys. 



1. Abdominalbihangen langre an forcg&ende segment: 



A. med ett borst midt pa yttre sidan: N. ayilts, 



B. med yttre sidoborstet nedanfor bihangets midt: 



a. Afstundet fran yttre sidoborstet till narmaste apicalborst langre, iin bihangets bredd. 



a. Forsta leden af l:sta benparets yttergren i yttre bradden tatt sAgtandad: N. Allmanni, 



b. slat eller knappt markbart tandad: 



a. Taggarne pa 3:dje leden af l:sta benparets yttergren crenulerade i bradden: . . N. rufesceits, 

 /?. helbriiddade: N. coerulea, 



b. Afstandet fran yttre sidoborstet till narmaste apicalborst icke storre, iin bihangets bredd, och 



a. utgorande ungefar J af bihangets langd: JV. tenera, 



ft. utgorande { af bihangets langd: .Y. elegans. 



2. Abdominalbihangen kortare an foregaende segment: A', prasina. 



