OM KBUSTACEER I ASCIDIEE. 45 



olika arter. Sidofliken (I I) ar har nagot storre, an hos Notodelphys-arterna, an med, an 

 utan borst i spetsen. Afven pa de fiesta ofriga flikarne kunna borstens antal variera, 

 isynnerhet pa slutfliken (lu). 



Andra parets maxiller aro mera omvexlande till sin form, an mera aflanga (VI. 8 M 2 )> 

 an kortare (VIII. 11 M 2 ) tresidiga. De besta af 5 leder, af hvilka den forsta alltid ar 

 betydligt stOrre an de foljande, som smaningom aftaga i storlek; de yttersta aro stundom 

 riktade mera inat an nedat. I inre bradden ar maxillen bevapnad med en rad styfva 

 krdkta borst eller smala taggar, af hvilka en, som utgar fran 2:dra leden, stundom ar 

 tjockare och mera klolik an de ofriga, sasorn hos foregaende slagte. Borsten narmast 

 basen aro hariga, de Ofriga nastan harlOsa eller fint plumulerade. 



Tredje parets maxiller aro ganska olika hos olika arter, mer eller mindre aflanga, 

 mot spetsen smalare, dock alltid bredare En hos foregaende slagte, med plumulerade borst 

 i och vid inre bradden. Hos ett par arter (VIII. 1 1 M 3 ) visa de sig tydligen besta af tre 

 sammanvuxna delar, med borsten i inre bradden pa den forsta delen ordnade i tva grup- 

 per; mellandelen bar da ett starkt borst, och den yttersta delen omkring fyra sadana. 

 Stundom (hos D. psyllus) kan man endast urskilja tvenne delar (VII. 9 M 3 ), och stundom 

 (hos D. pulex) ar hvarje spar till grans dem emellan forsvunnen, och maxillen ar da kort, 

 nastan halfoval, med flera borst i inre kanten och ett par starkare sadana i spetsen (VI. 

 8 M 3 ). 



Benen. De 4 forsta paren aro, sasom vi redan omnamnt, tjocka, foga hoptryckta, 

 men besta for ofrigt af samma delar, som hos slagtet Notodelphys. Mellanskifvan ar lik- 

 val mindre; mellan forsta benparet ar den alltid tydlig, mellan de foljande deremot stun- 

 dom rudimentar eller tyckes alldeles saknas. Basaldelen ar isynnerhet mycket tjock, och 

 suturen mellan dess bada leder mindre tydlig; den 2:dra leden ar merendels trapezoidisk 

 eller nastan triangular, med en tagg vid spetsen af inre bradden, och bar de bada gre- 

 narne, som till langd och form aro ganska olika hos olika arter. Yttre grenen bestar an 

 af 3, an endast af 2 leder; den inre har deremot 3 leder hos alia de hittills kanda for- 

 merna. Det forsta benparet liknar mera benen hos Notodelphys an de foljande paren: det 

 ar nagot mindre an dessa, forsedt med taggar pa yttergrenens utsida och med borst pa 

 dess insida; innergrenen ar isynnerhet pa insidan forsedd med ofta ganska langa borst, 

 som hos D. gibber aro vidt utsparrade fran hvarandra. Borsten pa detta benpar aro ta- 

 tare plumulerade, an pa de foljande paren. Dessa afvika merendels till formen mycket 

 fran l:sta paret; an aro grenarne langa och smala, med langa, gleshariga eller glatta borst 

 och stundom utan taggar; an aro de kortare, med val utvecklade taggar pa utsidan af 

 yttergrenen, men med korta eller inga borst pa denna gren (VI VIII. 8 11. P, P 4 ). 



Femte benparet (8 11 P.) ar oftast litet, rudiment&rt, och bestar af en odelad, bre- 

 dare basaldel, som i spetsen bar en aflang, smalare gren, mnergrenen. Den yttre grenen 

 saknas eller ar mycket liten och rudimentar. De aro foga olika hos de olika kOnen, och 

 icke eller obetydligt langre skilda fran det foregaende benparet, an l:sta 4:de sinsemel- 

 lan aro. 



Hvad jag om hithSrande formers inre byggnad, lefnadssatt och utveckling har mig 

 bekant, ar i det foregaende redan omnlimndt. - - De fyra hithorande arterna bestammas 

 latt efter foljande schema: 



