6 SUNDEVALL, INSEKTEUNAS EXTREMITETEK. 



leder, hvilka alia, liksom hos daggdjuren, hufvudsakligen boja sig inat, filer at samma hall 

 som den nastfOregaende (carpus), men dock ttfven kunna i betydlig man strackas at motsatt 

 hall (utat). Den siste af dessa leder bar i andan en bOjd, spetsig, hornartad klo (u), som 

 hos Insekterna vanligtvis ar tvaklufven eller rent af dubbel och ofta undertill forsedd 

 ined hvarjehanda sma organer for vidfastningen under gaendet. De plilga kallas Pulvilli 

 (klodvnor) och ftro af hogst olika bildning: mjuka, sammansatta af liar eller taggar o. 

 s. v. Fingerledernas antal <1r fern hos de flesta fullt utbildade Insekter; dock afven 4 

 eller 3, sasom hos en del Coleoptera, Orthoptera och Neuroptera. Nagra tydligen lagiv 

 fonner hafva blott 2 fingerleder med dubbel klo, sasom Aphis och Mallophaga. De lagst 

 bildade insektfotterna hafva en tingerled med rOrlig enkel klo (som saledes kan anses sa- 

 -.0111 den 6:te leden); t. ex. hos Podura och Pediculus (fig. 10). 



Hos insektlarverna ar forhallandet ganska olika. Af dem som underga fullstandig 

 torvandling ar en stor del som sakna fotter, nllmligen: alia Diptera, de flesta Hymenoptera 

 och Curculiones. Till dem som hafva fotter (pa si 'gin. 1, 2 och 3) h6ra storsta antuk-t 

 Coleoptera och de aterstaende Hymenoptera (Tenthredinea). Dessa hafva blott en finger- 

 led, fran hvilken den spetsiga, kr&kta andan (klon) icke ar afskild (figg. 6, 9). Har finnas 

 -aledes blott 5 leder i hela foten, hvilka dock oftast borja antaga samma inbordes stall- 

 ning som hos de fullbildade Insekterna. Andra och tredje ledcn iiro v;\l atskilde af en 

 annu nagot rOrlig led, men utgSra dock tillhopa en andra hufvuddel af hela foten. 

 Nairra fa Coleoptera (sasom Carabici) hafva en dubbel, nagot rorlig klo utom de 5 lederna 

 (fig. 7), och alia Lepidoptera (med Phryganea) hafva en dylik klo, som ar enkel, men ofta 

 undertill fOrsedd med tt litet bihang, ungefar sasom pulvilli hos de utbildade Insekterna 

 (fig. 8). De Neuropter-larver, som undergji fullstandig forvandling (Hemerobinse), hafva 

 en fingerled med 2:ne starkt divergerande klor. - - Slutligen, alia de insektlarver som un- 

 (U-rga ofullstandig forvandling, utan pupptillstarid, hafva lika manga leder i fingern som 

 den utbildade Insekten. - - Langre fram, bland extremiteter pa abdomen, orntala vi in- 

 >i -ktlarvernas abdominalfOtter. 



\'i hafva har s6kt att framstalla fotens allmanna bildning hos Insekterna och afr 

 jimifora hans delar med de motsvarande hos de vertebrerade djuren. Af det anforda sy- 

 nes, att antagandet af en pa denna jamforelse grundad terrninologi for insektfotterna icke 

 -kullr medfora den ringaste tvetydighet i uttrycken eller forviVxling med den nu bruklign, 

 enar endast nya termer komme att anvandas. Den del som nu benamnes 



coxa skulle komrna att kallas tnunents 



trochanter condykts 



femur cubitux 



f 



tibia cni'pus 



tarsus (iii/itus. 



Denna forandring vore ej sa mycket furvillande som den, hvilken skedde i Ornithologien 

 jia 1820-talet, sedan man af ILLIGERS Terminologi och isynnerhet af CUVIERS Regne Ani- 

 mal, 1817, hade alliniint liirt kauna den riktigare tenninologicn for fogelfOtterna, sorn diir 

 framstalles och som redan fran aldre tider varit brukad af nagra frarisyska forfattare. 

 Den del, som forut vnnligen kallades femur (lar), erholl mi nanniet tibia, och den forut 

 s. k. tibia blef nu benamnd tarsus. De bada forr brukliga tennerna blefvo forkastade, 

 sasom grundade pa en oriktig jamforelse med iiiiiiiiiiskans och dllggdjurens delar. Men 



