1. OM FOTTERNA. 7 



ingen fOrvillelse uppkom och an i dag begagnar man de aldre Ornithologernas arbeten, 

 som folja den gamla terminologien, jainte de nyares, sorn folja CUVIERS terrninologi, utan 

 att deraf fdrvillas. 



Hos de dfriga articulerade djuren, som hafva fotter, bildade for att ga eller gripa, 

 aro dessa till hufvudsaken lika dem hos Insekterna. Dock finna vi nagra sma egenheter 

 hos dem. 



Af Arachniderna hafva alia Spindlar de tre f5rsta lederna bildade alldeles sa 

 som hos Insekterna (1 humerus, 2 condylus, 3 cubitus; se fig. 13); men den 4:de och 5:te 

 aro narmare fOrenade och utgora tillhopa en hufvuddel af foten (liksom 2 och 3). De 

 aro mer eller mindre hopvuxne i en rat linea och hafva nagorlunda lika tjocklek eller 

 utseende, hvarigenom de skilja sig fran de foregaende och foljande. De bora saledes pa 

 nagot satt utmarkas tillhopa, hvilket lampligen synes kunna ske derigenom, att den 4:de 

 (c 1), som ar mindre, ensam behaller namnet carpus, som honom ratteligen tillkornmer, 

 och den 5:te (c 2) kallas metacarpus, hvarigenom namnet finger, fingerleder, blir 

 inskrankt till de tva sista lederna. 2 eller 3 klor finnas har alltid. Likadant ar for- 

 hallandet hos Phalanginerna, hos hvilka dock iingern (tarsus) ofta ar mangledad pa 

 ett af fotparen. Afven Thelyphonus, som mest af alia mirmar sig till Scorpio, har 

 fotterna bildade sasom Spindlarnas, men hos Scorpionerna (fig. 14) ar 5:te leden fritt 

 r5rlig mot den 4:de (carpus) och till utseendet mera lik de tva foljande, hvarfor han har 

 kan kallas: den fOrsta fingerleden, liksom hos Insekterna. Dubbla eller an mera samman- 

 satta klor tillkomma har pa sista leden, liksom hos Spindlarna. 



De lagste Arachniderne, Acari L. , hafva gemeuligen 7 eller 6 leder i fotterna; 

 men de aro sa fdga utbildade och sa nara lika hvarandra, att man torde gOra bast uti 

 att endast benamna dem med ordningsnummer. Sa ar afven forhallandet hos Myrio- 

 poderna. Deras fotter likna nara dem hos insektlarverna och hafva enkel klo, men en 

 eller tva leder mera. Scolopendra (fig. 11) har 6, Julus L. har 7 fotleder, och af denna 

 sednare gruppen har slagtet Polydesmus (fig. 12) den 3:dje leden utbildad till en underarm 

 (cubitus; femur). Scutigera har foten bildad sasom hos de 6-fotade Insekterna, men med 

 talrika fingerleder. 



Bland Krustaceerna afrakna vi de lagre, hvilkas fotter ej aro bildade for att ga 

 eller gripa med, namligen Cirrhipedierna och stOrre delen af Entomostraca. Dessas fotter 

 hafva andra functioner, sasom af simfotter, galar eller aggbarare, liksom de hOgres abdo- 

 minal-extremiteter, och liksom dessa aro de vanligen mangledade, klufne, plattade, cilie- 

 rade o. s. v. utan klor. Hos de 5friga Krustaceerna hafva deremot fotterna pa thorax 

 mycken likhet i formen med Insekternas och Arachnidernas ; men liksom de aldra lagsta 

 bland dessa, hafva de blott enkel klo. Hos en del af dessa Krustaceer, namligen dem 

 med fastsittande 6gon*), aro fotterna (fig. 15, 16) bildade alldeles sa som hos Myriopo- 

 derna, en del insektlarver och de lagsta Arachniderna, af blott 6 leder, som alia aro fritt 

 ledade och af hvilka den fOrste (humerus, eller coxa) plagar vara stor; men de ofrige 

 aro i allmanhet foga olika bildade. Dock ar, hos Gammarinerna, den andra leden (con- 

 dylus) liten, och hos dessa djur forekomma vanligtvis stora rofklor (chelae) pa ett eller 

 flera fotpar, bildade af den nastsista fotleden, som ar ganska stor, men utan fast, finger- 



*) Hedriophthalma (Edriophthalma, LEACH); = Araphipoda, Lseraodipoda och Isopoda LATH.; hvilka dock tillhopa 

 utgora en euda uaturlig hufvudafdelning (Ordo) af Krustace-klassen. 



