3. I ALLMANHET OCH PA ADBOMEN. 15 



ej extremiteterna darefter till siria funktioner och lilgen atskilda. Sasom exempel harpa 

 kunna vi anfora foljande. Bland Krustaceerna, hvilkas egentliga fotter, pa thorax, aldrig 

 uppna en sardek-s hog utbildning, ar det allmant att extremiteter qvarsta under abdomen, 

 dels sasom bitradande rdrelse-organer (simfotter), dels i generationens tjenst sasom Sgg- 

 biirare; att thorax innehaller mage och aggstockar, men abdomen, muskier, saint att fotter 

 ooh maxiller ej aro strangt atskilda. Hos Cyclops, Daphnia in. fl. aro hufvudets extre- 

 miteter, antennerna, de fornarnsta rorelse-organerna. Hos Scolopendra ar framsta buk- 

 segmentet, ined 2 darpa sittande fotpar, fOrvandladt till en slags mundelar, sa att andra 

 fotparet med sitt sternum liknar ett par stora, tillkornna maxiller rned sin labium, och 

 tjenar till rofvets gripande, men alldeles icke vid gaendet. Dessa roffotter hafva till och 

 med fatt en gift- (eller saliv-) kortel med oppning vid fotens klo; men dessutom finnas 

 de egentlige mundelarrie fullstandiga under hufvudet. Skorpionernas stora, kraftlika klor 

 tillhora de egentliga maxillarpalperna. och dessutom hafva de tva nastfoljande extremitet- 

 paren fatt en dubbel funktion, i det deras fdrsta led (humeralstycket, eller coxa) ar ett 

 verkligt tuggredskap och motsvarar Krustaceernas bakre maxiller, under det de ofrige 

 lederne tillhopa (palpen) utgOra en verklig fot af fullkornligt samma form, funktion och 

 storlek som de foljande tva, vid sternum fastade, egentliga fotparen. Hos Limulus aro 

 de tva sma antennerna forvandlade till gripande klor och alia de Ofriga 6 paren extremi- 

 teter under kroppens framsta del aro, liksom Skorpionernas tva framre fotpar, bade gang- 

 fotter och maxiller, utan att andra fatter eller maxiller finnas. Denna fullkomliga for- 

 ening af fotter och mundelar ar bade ovanlig och besynnerlig; den tyckes endast tillhOra 

 slugtet Limulus, men syries inig bast och rattast forklaras salunda, att kroppens hela fOr- 

 sta afdelning hos detta slagte icke ar en cephalothorax, sasorn hon vanligen kallas, utan 

 ett verkligt, afskildt hufvud, som fatt en egendomlig utbildning pa bekostnad af de 

 ofriga kroppsdelarna. Dessa aro: thorax, som vanligen anses f5r abdomen och som bestar 

 af 7 hopvuxna segment, hvilka bara 6 par simfotter med derpa fastade galar, saint 

 abdomen, som ar reducerad till ett oledadt, svanslikt bihang utan extremiteter och utan 

 genomgang for tarmen. Man ma harvid ihagkomma en dylik reduktion af abdomen hos 

 Cyamus och en annu stOrre hos Caprellina, samt en tendens dartill hos Pycnogonina och 

 hos sjelfva Cancriformia (Crust, brachyura). 



Vi anse alia dessa och dylika afvikelser sasom tydliga bevis pa en djurgrupps laga 

 standpunkt och tro till folje deraf att Krustaceer och Arachnider aro lagre djur an In- 

 sekterna samt att Molluskerna i djurisk fullkomlighet aro vida underlagsna Segment- 

 djuren. CUVIEB hyste en motsatt asigt ocli ordnade dessa stdrre djurgrupper efter nutri- 

 tions-organernas utveckling och tydlighet, utan afseende pa rdrelse och sensations-orga- 

 nerna; men detta var en naturlig fdljd daraf att han, Zootomiens fader och hela Zoologiens 

 store reformator, ej i sin lifstid kunde hinna att erhalla en lika utfOrlig kannedorn om de 

 sistniimnda organ-systemerna hos de lagre djuren och om de daraf beroende djuriska lifs- 

 yttringarna, som om nutritions-organerna, hvilka i allmanhet ligga mera a la portee du 

 scalpel)), sasom han sjelf yttrar sig derom. En sednare tid bar i detta, sasom i manga 

 fall, genom den smaningom okade kannedomen, rattat eller Sndrat asigter, som voro tros- 

 artiklar for en foregaende tids skarpsinnigaste man. Var ofvan yttrade asigt Ofverens- 

 stammer med den, sorn lange varit allmant erkand, att landtdjuren ofverhufvud aro h5gre 

 organiserade an vattendjuren. 



