16 SUNDEVALL, INSEKTEUNAS EX TRE M IT ETE R , 



Hos Segment-djuren kuima hade buk- och rygg-extremiU'U'r finnas pa hvilket segment 

 som heist, saledes bade pa hufvud, thorax och abdomen, och hos de egentliga Insektenn 

 ft de tamligen bestatndt olika funktioner och former efter dessas olika lagen. I bOrjan 

 af derma uppsats hafvu vi omtalat ventral-extremitetcnm pa thorax, eller fotterna. Samma 

 kroppsdels dorsal-i-xtmnitetcT, eller vingarna, skola blifva foremal for ett eircf capitel, lik- 

 som hufvudets extremiteter och Ofriga delar, hvilka rnaste afhandlas i ett sanunanhang. 

 Saledes atersta blott abdominal-extremiteterna, hvilka vi hilr skola korteligen afhandla. 



Hos de Segment-djur, hvilkas kropp, utorn hufvudet, ar delad i thorax och abdomen, 

 blifva, sasom nyss anfOrdes, extremiteterna minst utbildade pa abdomen. Ernellertid qvar- 

 sta de p buksidan hos Krustaceerna i allmilnhet sasom mindre klufna eller enkla sirn- 

 ffltter och aggbarare (se t. ex. Tab. 1, D, fig. 20, under segin. 2 af abdomen hos Astacus 

 fluv. o"; och fig. 21, pa samrna st. af A. marinus <j>), och understundom sasom masculina 

 generations-organer, sasom hos Astacus, under fOrsta abdominalsegmentet, hvarest honan 

 saknar dessa bihang. De som tillhOra nastsista (6:te) abdominalsegmentet hos samma 

 slagte, bilda en stor, klufven fena. P& ryggsidan forekomma, sasom fdrut ar narnndt, al- 

 drig extremiteter hos Krustaceerna. 



Hos de egentliga, utbildade Insekterna forekomma abdominal-extrerniteter bade mera 

 sallan och mera reducerade, och blott i form af analbihang (appendices caudales BUKM. 

 Handb. I, 119, 120, dar de vidare f& manga namn: cerci, fila, seta3 etc.), hvilka blott 

 sallan tyckas hafva nagon bestamd funktion. De bOra ej forblandas rned de i alia Insckt- 

 ordningar, sardeles hos hannarne, vanliga krokar och tanger, som aro ombildningar af de 

 bakre segmenternas stycken (terguin, pleura, sternum) och som allmRnt tjena sasom knip- 

 tanger m. m. vid parningen. De egentliga abdominal-extremiteterna igenkanrias d;irp;i. att 

 segmentet ar fullstandigt utom dem, och oftast derpa, att de aro mangledade och nagot 

 hariga. De tyckas blott finnas hos nagra fa insektformer, och isynnerhet hos sAdana, 

 som blott undergi en ofullstandig farvandling, och hos dem som hafva flera an 9 abdo- 

 minalsegment ; namligen hos de egentliga Neuroptera rned Orthoptera, samt hos Sta- 

 phylini och Tipulariee? Jag uppraknar bar i korthet dem som synts inig h6ra hit, 

 men med erkannande att jag icke gjort ett narmare och jamforande Studium af dem, 

 hvilket dock sakert skulle lOna rnOdan att fOretaga. 



Hos Libellulinse fOrekomma de s&soin korta, oledade, men, sasom alltid, rOrliga 

 stift (styli) pa del. sista, vanligen nagot indragna segmentet. De aro hos honorna enkla. 

 men hos hannarna ofta ombildade till starka, gripande tanger eller hakar. Abdomen bar 

 hos dessa Insekter 10, eller om man s& vill 11 segment, hvilka alia, liksom analbihan<j< n. 

 redan aro bildade hos larven, elmru med nagot olika form. 



Ephemerae, hvilkas abdominalsegment aro 10, hafva 3 eller 2 langa, tatt ledade 

 tradar pa ryggsidan af det sista. .Miirkvardigt ar att de mellersta af dessa (hos E. vul- 

 gata) tyckas vara af samma beskaffenhct som de tva ofriga. 



Hos Perla GEOFFR. (Semblis LATH.) ar samrna forhallande som hos Ephemera, men 

 tradarna aro blott 2. Dessa ftro hos Nemoura belt korta. De egentliga Hemerobi- 

 nerna (med Panorpa, Rhaphidia och Sialis), som undergo- verklig forvandling, tyckas dar- 

 emot fullkomligt sakna dessa bihang och hafva blott 9 (eller an farre) abdominalsegment. 



