3. I ALLMANHET OCH PA ABDOMEN. 17 



Gry lliforrn i a hafva oftast 10 (annars 9) abdominalsegment, och 2:ne mangledade 

 dorsalbihang pa basis af det sista. Hos en del (Gryllus LATR., Gryllotalpa in. fl.) aro dessa 

 bihang langa; hos andra (Acrydiurn LATR. = Gryllus FABR., Locusta in. fl.) aro de ganska 

 korta. Hos Blatta aro de tva bihangen alltid korta, och at bada andar afsmalnande; 

 men segment-antalet ar blott 8. 



Pa de fiesta af dessa finnas, pa bakre bradden af sista ventralsegmentet, ett par 

 raindre, srnalare. knappt ledade tradar eller stift, hvilka torde vara att arise for rudiment 

 af ventral-extrerniteter. De tyckas dock endast finnas pa hannarna (Ephemera, Locusta, 

 Blatta). 



Hos Forficula sitta de stora srjertklorna pit 10:de segmentet. De aro oledade och 

 harlosa; hos hannen stOrre an hos horian. 



Staphylirierna hafva blott 9 abdominal ringar, men vid sidorna af den sista finnas 

 ett par korta, oledade, men hariga stift, som aro lika hos bada kOnen. 



Afven pa de egentliga Tipulariac, som hafva 10 abdominalsegment, tyckas bihang 

 finnas, som ej hOra till sjelfva segrnentets delar. Pa honorna aro de isynnerhet tydliga: 

 oledade och spetsade. 



Utom dessa analbihang forekomma abdorninalfdtter tamligen allmant hos In- 

 sekterna, men endast under larvtillstandet. Da aro val thorax och abdomen annu ej till 

 forrnen tydligen atskilda; men emedan fotterna pa de segment, som skola bilda abdomen, 

 aro till formen hogst olika med dem pa de blifvande thoraxsegmenten, och af en vida 

 lagre utbildning, sa kunna vi kalla dem abdominalfotter. De visa knappt nagon likhet 

 med den vanliga fot-typen, och besta blott af en eller tva korta, tjocka och mjuka leder. 

 Man bor skilja rnellan: analfotter pa sista segmentet (det 12:te) och ventralfotter pa 

 de Ofriga blifvande abdominalsegmenten (4 10), emedan ofta nagon liten olikhet finnes 

 mellan dem, och dessutom de forre ofta forekornma ensamrne. Jag kanner dock ej nagot 

 exempel att fotter finnas pa det forsta abdominalsegmentet (som ar det 4:de af hela krop- 

 pen). Abdominalfotter finnas isynnerhet hos foljande: 



Hos Lepidopter-larverna aro de utmarkte genom en krans (corona) af sma, med 

 de hvassa spetsarna utat staende hakar (harni) ornkring andan (Tab. 1, figg. 22, 24, 26, A). 

 De utgoras af en mjuk, vid, men ej hog led (a), som blott synes sasom en obetydlig 

 upphojning under segmentet, sarnt en nagot srnalare och hOgre, vanligen mera cylindrisk 

 led (b), hvars anda ar nagot utsvalld for hakarnas vidfastning. Andan, inorn hak-kransen, 

 ar platt eller nagot kullrig, med en intryckning (m) for fastet af den muskel, som indra- 

 ger foten. Da denne muskel verkar, indrages fotens mjuka, platta anda och hakarna folja 

 efter, samt slappa sitt faste och narma sig alia till hvarandra (sasom i fig. 25, A), men 

 indragas ej fullstaridigt. Da foten ater utstrackes stalla sig hakarna utat sidorna, med 

 spetsarna uppat (sasom i figg. 22, 24) och hugga fast i den yta de vidrdra. Sadana aro 

 de hos alia Tineoiderna, till hvilka afven Cossus och Hepiolus hora; men flera variationer 

 forekomma, dels i langd och bredd m. m., dels i formen. Oftast ar hak-kransen aflang, 

 tvarstaende och i bada andar afbruten (fig. 28, sorn visar buksidan af tva fotbarande 



segment af Scardia boletella, forstorade); eller kan han besta af 2 nastan parallela rader; 



q 



K. Vet. Akad. Handl. B. 3. N:o 9. 



