4:2 SUNDEVALL, IXSEKTERXAS EXTRF.MI TETER. 



Labii andra stycke (g) har fatt namnet ligula, livilket nu &r allmant antuget. I 

 det nyss nftinnda fallet, hos Lucanus, sitter det ej blott pa Ofre sidan af mentiim, utan 

 Rnda ned vid dettas basis, men ar rOrligt och kau framskjutas. Annars utgor det van- 

 ligtvis en icke dold, nagot litet rOrlig fortsattning af mentuin. Hos larver i allmilnhct 

 (I: G), hos Coleoptera (II: A, C), de fiesta Hymenoptera (II: H, I) m. fl. ar det ett enkelt 

 stycke, men af manga olika former och ofta flikigt. Hos Neuroptera och Orthoptera bar 

 det 2 till 4 skilda, till en del rorliga flikar eller stycken (gg), hvilka vi helt enkelt kalla 

 ligulas mellan- eller sidoflikar (lobi ligula?). Under en hogst egen form och med for- 

 ftndradt lage fOrekomma de hos Bien (de egentlige Apiariie), hvilka vi langre fram nar- 

 inare beskrifva och hos hvilka de fatt namnen glossarium och paraglossse. 



De bada palpi labiales (A) saknas blott sallan, sasoin hos Libellulinerna (II: E, F). 

 Yanligen utga de fran ligula, och sitta dels, samt eftersom det synes, ursprungligast, i 

 iii ii Ian af denna del, sasom hos de flesta larver (af Lepidoptera, I: 33, 35; af Elater, fig. 

 39); dels pa sainma styckes sidor, sasom hos Orthoptera (II: 16); eller ofta pa dess undre 

 yta, sasom vanligt hos fullbildade Coleoptera (II: 2, 9, 11, /*). Hos dessa sednare hafva 

 de en rotled, som stracker sig anda ned till andan af mentum, och tyckes utga derifran; 

 men han ligger dock intryckt i ytan af ligula och ar rundtomkring fastad dervid genom 

 tunn hud. Han ar saledes foga rorlig, och synes knappt framstaende Ofver ligulas yta. 

 Manga larver (t. ex. en del, men ej alia Cerambycin-larver ; I, 40: h) visa en mellanform, 

 i det att deras labialpalper sitta pa ligulas undre sida, pa tvanne knOlar som stracka sig 

 ned till hennes rot. Dessa knOlar aro tydligen samma delar, som pa den fullbildade In- 

 sekten blifva rOrliga, i form af bada rotlederna. Hos de fullbildade Hymenoptera (II: 33, 

 34, 36) ar rotleden annu mera frigjord an hos Coleoptera, sa att palperna sitta pa andan 

 af mentuin, alldeles skilda fran ligula; men hos larverna befunnos deras rudiment i andan 

 af ligula. Detta Rr vigtigt att iakttaga for att ratt forsta beskaffenheten af sa val pal- 

 pernas egna, som labii leder; ty ledantalet rattar sig bade efter utbildningen och eftc-r 

 laget. Hos de fiesta larver hafva dessa palper blott 2 ledstycken; men hos Imagines fa <k 

 ett mera (eller 3 stycken) da de sitta i eller nara andan af ligula, sasom hos Orthoptera 

 och Lepidoptera med Phryganea (se figg.). Hos Coleoptera tillkommer annu den 4:de, 

 rotleden, som dock plagar var i foga tydlig och som tillhOr bade ligula och mentum. Hos 

 Hymenoptera, dar palpen blott sitter pa mentum, aro alia 4 lederna tydliga och fria. Detta 

 fOrhallande blir nu ett ytterligare bevis att den del, hvarpa labialpalperna sitta, hos Or- 

 thoptera, sorn ha dem 3-ledade, bOr kallas ligula, och hos Hymenoptera, hos hvilka de 

 aro 4-ledade, mentum, hvilket eljest kunde vara ganska tvifvelaktigt. 



Labii ofre, mot munkaviteten vanda sida beklades vanligen af mjuk hud och tyckcs 

 oftast vara ett smakorgan, som tillika tillsluter svalget fran undre sidan. Hela lubiuin 

 tyckes dessutom hafva sasom hufvudsaklig funktion att hjelpa till vid nedsvaljandet. 

 Denne del tyckes alltsa narmast motsvara vertebrerade djurens tungben och tunga, och 

 namnet lingua, som redan blifvit anvandt for honom af KIRBY, vore ej alldeles oLlmp- 

 ligt (da maxillerna n4gorlunda motsvara underkaken); men i detta fall, .der ingen egentlig 

 och tydlig motsvarighet finnes, gOra vi bast i att bibehalla de hittills brukliga termerna. 

 Ett riktigare anvandande af namnet lingua, tunga, anfOres strax nedanfOre. 



Likheten mellan labium och maxillerna, saint isynnerhet deras palper, och annu 

 mera fOrhallandet hos Krustaceerna, som hafva flera par skilda maxiller men ingen ('gent- 



