H SUNDEVALL, INSEKTEUNA8 EXTItKMITETER. 



hylsor fiimes denna Oppning pa saintna stalle, men cj, eller fftga utskjutande, blott oingif- 

 ven af en fin, hardare kant, sasom hos nastau alia Hymenopter-larver (Formica, Aculeata, 

 Ichneumonina et Braconina, Tenthredinina) saint manga svamp-mygg och nagra Coleoptera 

 (Phytonomus bland Curculioues). Detta organ, spinnOppningen eller spinnrOret 

 (Porus vel Tubulus textorius) bar af KIUBY blifvit kalladt fusulus. Det kan naturligtvis 

 blott finnas hos de larver som spinna pupphylsa, hvilka ej aro manga utom de upprJik- 

 nade. Men bland dessa fOrekommer den besynnerliga anomalien, att hos Hemerobioider- 

 nas larver afsOndras silkesamnet i tannkanalens slut, hvarfOre de spinna rned bakre an- 

 dan. Uti ligula plaga dessutom, hos de fiesta Insekter, salivkarlen Oppna sig, men med 

 en utat knappt markbar mynning. Dessa organer aro val nara likartade med spinnorga- 

 nerna, men bOra dock ej forblandas med dem; de finnas hos larver jamte dessa och qvar- 

 blifva efter fOrvandlingen, under det att spinnkarlen fullkomligt fOrsvinna. 



I allmanhet ligger Insekternas svalg (pharynx) riktadt uppat mot clypeus eller 

 mot panuskOlden, och derifran gar oesophagus bakat, mot nackhalet. THEVIRANUS har 

 (Verm. Schr. II) ansett sig fOranledd till antagaridet, att Apiariae och Lepidoptera skulle 

 hafva 2:ne svalg och en 2-delad bOrjan af oesophagus, dock helt olika hos de bada insekt- 

 grupperna (se langre fram); men i intetdera fallet var den svara undersOkningen till full 

 visshet genomford och det ar mig ej bekant att nagon sedan har omgjort den med lyck- 

 ligare resultat. Det torde alltsa tills vidare tillatas att tvifla pa verkligheten af denna 

 afvikelse fran det vanliga forhallandet. Likaledes komma vi i det f'Oljande, vid beskrif- 

 ningen af sugmun hos Insekter, att anfSra tvifvel mot den af samma forskare antagna 

 verkan af den s. k. sugmagen. 



CAP. 6. Oni linfvnd och mundclar hos slirskilda ordningar och 



klasser af Lcddjur. 



Den har ofvan lemnade allmiinna beskrifningen visar beskaff'enheten af Jiufvudeta 

 och isynnerhet munnens delar hos de Insekter, som hafva dessa sednare fritt rOrliga och 

 bildade for att afbita fodan, sasom Coleoptera och Neuroptera med Orthoptera. Man kan 

 kalla denna form af mundelarna: den ursprungliga, eller normala, eller reguliera, emedan 

 hon finnes hos stOrsta delen larver, afven hos manga, som efter fOrvandlingen fa sugmun. 

 Men ehuru aUa Insekter, och Leddjuren i allmanhet, hufvudsakligen hafva samma delar, 

 hopstallda pa lika satt, sa aro dock dessa delar ofta s& egedomligt bildade, att de blifva 

 svara att igenkanna. 



Vid de utbildade Insekternas fordelning efter inunnen kan man antingen atskilja: 

 l:o dem, som hafva fria, at sidorna rOrliga (bitande) mandibler: Coleoptera, Neuro- 

 ptera med Orthoptera och Hymen opt era, fran: 2:o dem som hafva syllika och stic.- 

 kande, ej fria, eller blott rudimentara, eller inga mandibler: Diptera, Lepidoptera och 

 Hemiptera; - - eller ock kan man skilja mellan: l:o dem som afbita, eller pa visst satt 

 tugga fodan och kunna nedsvalja mer eller mindre af fasta delar (Coleoptera och Neuro- 

 ptera med Orthoptera) och: 2:o dem som hafva sugmun och allenast kunna fOrtara flytande 

 amnen (Hymenoptera med Ofriga ordines). Ingendera af dessa fOrdelniugssiitt ger dock 



