C. MUNDELAR HOS SARSKILDA ORDNINGAR. 45 



strangt begransade grupper, ty t. ex. en stor del af Cokoptera kunna blott suga i sig 

 vatskor, liksom Hymenoptera, och dessutom ofverensstamma larverna ofta ej med de ut- 

 bildade Insekterna. Emellertid aro mundelarna hos de Insekter, som suga fodan, just 

 derigenom att de maste bilda ett sugror, mer eller mindre afvikande fran den reguliera 

 formen hos dem som afbita fodan, och denna af'vikelse kan vara ratt betydlig. StOrst ar 

 hon hos Hemiptera och Dipt era, af hvilka de flesta maste med sjelfva sugrdret sticka 

 hal i ytan af de djur eller vaxter, ur hvilka de suga sin foda, samt hos Lepidoptera, 

 som i sitt utbildade tillstand endast kunna uppsuga fria vatskor, eller alldeles sakna for- 

 magan att intaga foda. Hos alia dessa ordningar ar sugroret bildadt efter nagot olika 

 plan, hvarfore de olika sugrOrcn ej visa likhet sinsemellan; men iriom dessa ordningar 

 iinner man, hos de lagre forinerna, som hafva sugapparatet mindre utbildadt an de hOgre, 

 ett narrnande af mundelarnas bildning till den som de hafva hos Coleoptera och 

 Neuroptera. Detta narmande synes, bland Lepidoptera hos Phryganeiderna, bland 

 Diptera hos Myggorna och bland Hemiptera, isynnerhet hos Thrips, som just pa denna 

 grund blifvit i sednare tider ofverflyttad till Orthoptera. 



Sugroret pliigar i allmanhet fa olika namn hos olika insektordningar, och benamnes 

 vanligen efter ILLIGER: Promuscis hos Hymenoptera, Proboscis hos Diptera, da det 

 slutas med tva mjuka lappar, men Haustellum da dessa saknas eller aro harda; Ros- 

 tellum m. m. hos Hemiptera och Lingua spiralis, Spiraltunga, hos Lepidoptera. Flera 

 namn forekomma hos andra fOrfattare. Detta Ofverflod af namn ar dock alldeles obe- 

 honigt, da de ej utmarka vissa, olika kroppsdelar, utan ett af flera delar sammansatt or- 

 gan, som dock har samma lage och funktion ehvar det forekommer. Afven sammansatt- 

 ningen ar fOga olika; ty hos de flesta uppraknade bestar det af labium, maxiller och labrum 

 tillhopa. Blott hos Lepidoptera utgSres det endast af maxillandar och labrum. Riktigast ar 

 saledes att alltid gifva det samma namn, t. ex. Haustellum, sugror eller sugsnabel. 



Vi skola har soka att beskrifva de former af mundelar som utmarka hvarje ord- 

 ning, isynnerhet af de Insekter som suga fodan, sa vidt de blifvit oss bekanta, och fa 

 dervid tillfalle att tala om sjelfva mekanismen af sugriingen, hvilken synes mig vara hogst 

 oriktigt uppfattad af dem som sysselsatt sig med detta amne och isynnerhet af den eljest 

 iitmarkte TREVIRANUS (uti: Vermischte Schriften, II, 1817). Han antog riamligen att sug- 

 ningen hos Insekterna forrattades genom rOrelse (utvidgning!) uti en blasa, som finnes vid 

 tarmkanalen hos dessa Insekter, och som han derfdre kallade sugrnagen. RAMDOHR hade 

 fOrut beskrifvit och afbildat samma del hos manga Insekter under namn af Speisemagen 

 (Abh. uber die Verdauungs-werkz. der Insekten, 1811). Denna lara, som af manga blifvit 

 antagen och aterupprepad, synes mig foga battre an den forut af RAMDOHR antagna, att 

 sugningen skedde genom harrorskraft (1. cit. pag. 181). Bada aro patagligen oriktiga och 

 jag tror mig hafva funnit, att sugningen hos Insekterna kan ske fullkomligt pa samma 

 satt som hos Daggdjuren, genom en pumpning eller muskelverksamhet uti sjelfva mun- 

 halan eller svalget. Vi bOrja med nagra af de Insekter som hafva tydliga och normalt 

 bildade mundelar. 



1. Coleoptera. I det foregaende har, vid hvarje dels beskrifning, dess vanliga be- 

 skaffenhet inom denna ordning blifvit isynnerhet omtalad, och flera af de betydligare 

 olikheterna hafva blifvit anfOrda, hvarfore de ej har behofva anyo omtalas. Afven denna 

 ordnings larver hafva ofta blifvit beskrifna. Flera afvikelser finnas visserligen; men da 



