6. MUNUELAR HOS SAKSKILDA ORDNINGAK. 47 



bdjdt och visar saledes intet spar af en condylus, men det ar, liksom humeralstycket, 

 blott utat hardt; inat fortsattas bada af en mjuk hud (det purikterade stycket, fig. 15), 

 som ofvergar i meiitum. Yttre pal pen (n) bar 5 leder, af hvilka den farste, som ar 

 mindre rorlig, motsvarar karpal-leden, hvilken ar nagot storre hos Coleoptera. In re pal- 

 pen (m) ar 2-ledad, plattad o. s. v. sasom beskrefs forut sid. 40. Maxillar-tillsatsen 

 (/) ar ett stort, glatt, ganska hardt och spetstandadt tugg-organ, fastadt blott i kubital- 

 styckets anda och derifran tydligt begransadt, men utgOr ej derfore ett ledadt stycke. 

 Af Labium (14/^, och 16) ar fOrsta stycket (men turn,/) fyrkantigt och enkelt saint 

 nagot rorligt mot strupstycket samt genom en mjuk hud l5st sammanbundet med maxil- 

 lerna. Ligula (g) ar f5ga rorlig. Framat fortsattes hon af 4 sinsemellan forenade flikar 

 (gg) af hvilka de 2 mellersta aro fasta, spetsade och mindre. De pa sidorna aro storre, 

 nagot rorliga och tyckas vara sarnmansatta af tvli stycken, hvilka dock ej utgdra skilda 

 leder. Palperna (h) utga fran ligulas sidor, vid roten af de yttre flikarna; de hafva 

 3 leder. Pa inre sidan af labium ligger den aflanga, mjuka, f5rut (sid. 43) omtalade 

 tungan, som dock ej synes pa figurerna. 



Libellulina? ar en annan af de aldsta, kanda insektformerna; de bOrja anda fran 

 lias- och de aldre jura-lagren, dock jemte nagra fa aridra. Till hela sin bildning: hufvud, 

 thorax, abdomen, vingar, afvika de betydligen fran alia andra Irisekter, och skulle, vida 

 mera an Orthoptera, fortjena -att anses for en egen, fran Neuroptera skild ordning. Lik- 

 val komma de i alia hanseenden narmast till dessa. Isynnerhet utmarka de sig genom 

 bristeri pa palper, genom pannskoldens beskaffenhet och genom den hogst egna bildningen 

 af labium, pa ett satt hos larverna och pa ett annat satt hos de utbildade. 



Larverna af dessa djur (II, F) hafva stora, sammansatta Ogon (x) liksom imagines. 

 PannskOlden (6) ar stor, men stracker sig ej bakom Ogonen. Intet nackstycke fin- 

 nes. Antennerna (z) sitta i sjelfva pannskoldens sidor, hvilket lage synes vara eget 

 for Libellulina; hos larven sitta de langst frarn, nara munnen. Clypeus (c) ligger bar, 

 sasom en stor blasa, till en del framom ogonen, utskjutande ofver en del af mandiblerna, 

 hvilka sedan betackas af den stora, rdrliga Labrum (d). Gula ar, liksom hos Ortho- 

 ptera, blott en smal halfring omkring framre halften af nackhalet (22, r). Mandi- 

 blerna (o) stora, starka, ganska tandade och knoliga. Maxillerna (22, i, k, I) stora, 

 fastade vid hufvudets sidodelar langre framom gula och nagot bakom mandiblerna. F5r- 

 sta och andra styckena (z, k) tydliga, fritt ledade. Pgentliga palpen saknas. Inre palpen 

 (m) tjock, 2-ledad. Kaktillsatsen (Epigenys, Mando; 1) ar ett tuggorgan och liksom hos 

 Orthoptera, endast fastad i maxillens anda, samt hard och taggig, men annu stOrre. 

 Labium (/, g) markvardigt stor; blir, da den utstrackes, vida langre an hufvudet, och 

 tjenar till ett fangredskap. Mentum (/) stor, blott rned mjuk hud fastad mellan hufvu- 

 dets sidodelar och strupstycke, nastan cylindrisk och i hvilande tillstand riktad bakat; 

 han ar rorlig och kan strackas framat. Framst pa dess basis ligga 2:ne stora, hornvand- 

 lade stycken af huden (//), mot hvilka den alldeles fristaende tungan (p) stoder sig. 

 Labii andra stycke (ligula; g) ar annu vida stOrre, framat riktadt och ledadt mot det 

 fdrras anda, men pa inre sidan tackt af mjuk hud, som Sfvergar i en dylik pa det fOrra. 

 Det ar bredare framat och sa langt att det racker fram till mandiblerna da hela labium 

 i hvilande stallning hopvikes tatt under munnen. I framandan bar denna ligula 2:ne stora, 



