6. MUNDELAR HOS HYMENOPTERA. 53 



Hos de flesta Hymenoptera aro hufvud och mundelar till sin allmiinna bildning 

 nJira lika dem hos Vespa. Delta ar handelsen med de ofriga Aculeata, utora de egent- 

 liga Bien (Apiaria;), och med Formicarise. Slagtet Crabro visar ett ganska eget utse- 

 ende, som dock blott beror derpa, att clypeus ar ovanligt kort och pannskolden i stallet sa 

 mycket hOgre, hvarigenom antennerna komma att sitta lagre ned mot rnunnen, an hos de 

 flesta andra slagten af denna ordning. Labrurn saknar utskottet pa ofre sidan och ar 

 nagot starkare an pa Vespa, men ar forofrigt dold och bildad sasorn hos detta slagte, 

 liksom ofriga mundelar. Palperna hafva 6 och 4 leder. 



En af de rnest afvikande bildnirigar af mundelarna" hos Aculeata visar det i flera 

 andra hanseenden egna slagtet Bembex, hvars mundelar, genom sin langd och srnalhet, 

 saint genom den stora labrum, synas nara likna dem hos Bien, ehuru de verkligen aro 

 bildade sasom hos Vespa: med sma, 4-ledade, fria labialpalper; inre rnaxillarpalpen otyd- 

 ligt 3-ledad och tillsatsen tydlig och fjall-lik. Men dessa inre palper bilda tillhopa en 

 slida, som annu fullstandigare an hos Bien omsluter ligula, bade ofvan och undertill. Den 

 langa, smala ligula ar i andan klufven och har nastan harfina sidoflikar, hvilka aro af- 

 skilda anda till den, liksom hos Vespa, hornartade roten af ligula. Dessutom ar labrum 

 utstaende, konisk och stOrre an hos andra Hymenoptera; men den har dock ej, sasorn 

 hos Bien, en irire, dold epipharynx, utan i stallet aro maxillernas Ofre kanter fdrenade, 

 anda frarn till epigenys, af en mjuk hud, sorn bakat Ofvergar i labrum. Ett fullstandigt 

 ror bildas alltsa af denna hud, for sugningen, fran ligula anda till svalget. 



Slagtet Ichneumon (I. pallipes GRAY.) har ganska stor clypeus, och sjelfva huf- 

 vudet ar niira likt det hos Vespa. Labrum ar enkel (utan bihang) och dold, men har- 

 dare och nagot storre lin hos Vespa, sa att dess framre bradd, som rnidtpa bildar en 

 ganska trubbig vinkel, synes nagot litet framom clypei anda. Ligula ar raindre. Labial- 

 palperna besta af 4 leder och sitta pa mentum, sasom hos alia andra Hymenoptera. Ma- 

 xillarpalperna hafva hos Ichneumoniderna i allmanhet blott 5 ledstycken. 



Af Tenthredineterna har jag isynnerhet undersOkt Cirnbex amerina3 (II, 

 afd. I). Dess Entocephalum bestar af tva langt atskilda, tjocka, ihaliga grenar, som aro 

 Oppna tvart igenom hufvudet, sa att man kan se fran halen ofver clypeus ut genom dem 

 under nackhalet (fig. 35 och 38: s, s). Pannskolden, ehuru ganska tydlig och stor hos 

 larven, ar, sasom hos de flesta Hymenoptera, sa fullstandigt fastvuxen vid hufvudet, att 

 inga marken synas af suturerna; men att han dock ar stdrre an hos de flesta andra Hy- 

 menoptera inses deraf, att antennerna sitta tamligen langt atskilda. Gularstycket synes, 

 sasom vanligt, fullkomligen hopvuxet med hufvudets stSrsta del. Labrum ar stor, 

 rund och till stOrre delen obetackt; men han ar, sasom hos Vespa, enkel och tillsluter sjelf 

 munhalan. Maxillerna och Labium bilda tillhopa ett sugror alldeles sasom hos 

 Vespa, och aro sinsemellan lika mycket forenade af mjuk hud, men de aro ruera fria och 

 rorliga, emedan den rnjuka huden blott forbinder maxillernas fQrsta stycke med kanten af 

 gularviken. Bada kubitalstyckena, med mellanliggande labium och svalg, sta fria sasom 

 en pelare (se figg. 36 och 38); men den vanliga hudforbindelsen finnes uppat, mellan 

 svalget och labrum. Maxillens fOrsta (humeral-) stycke ar i forhallande stort, och bakat 

 riktadt, sa att vinkeln mellan fOrsta och andra stycket ar bakat utstaende; men han kan 

 ej bojas sa mycket tillbaka, att kubitalstycket kommer att stoda mot hufvudets sidodelar. 

 Maxillens slutflik (inre palpen; 37, w) ar bildad sasom hos Vespa. Den fjallformiga till- 



