64 SUNDEVALL, 1NSEKTERNAS EXT HEMITF.TEK. 



r5rligt med dem. En intryekning pa bakre ytan afskiljer ligula (g), som ftr tunniire och 

 djupt, men ej ftnda till roten, klufven i tva platta flikar, och som pa bnkre sidan. nara 

 roten, bar de tv4 stora, 3-ledade labialpalperna (A). Labu hela Ofre sida (inat iniiii- 

 nen) bildar en stor, kullrig tunga (fig. 12, fp\ lik den hos larverna af hade Phrygnneer och 

 Fjarilar; men han har langsat en djup ranna med hornaktig botten, som noga passar 

 emot rftnnan i labii undersida ocli tillhopa med denna bildar ett sugrOr, som slutar 

 vid svalget bakom clypeus. liilmmns framitnda skjuter nagot litet ut )>u ligulas and- 

 flikar. Liksom Fjarilarna kunna dessa Insekter ej njuta nagon fast fbda, utari blott 

 suga i sig litet vatten eller andra vRtskor. Jag har forsmmnat att undersdka sugningens 

 mekanism, men ar ofvertygad att den sker sasom vanligt, genoin en rGrelse i en IIHIII- 

 eller svalghala, men icke genoin verkan af en sugmage. 



8. Diptera (se Taflan III, Afd. E H) hafva bland alia Insekter den mest egen- 

 domliga bildningen af hufvudets och munnens delar, eller den som mest afviker fran den 

 form hvilken vi ansett for den nor mala. De utinarka sig genom pannans och ansiktets 

 beskaffenhet, som strax nedanfOr beskrifves, samt derigenorn, att de yttre mundelarne aro 

 forvandlade till rata, syllika, stickande organer, hvilka, hos de fiesta Diptera, li<rga uti en 

 slida, bildad af den stora labium. Ett af de stickande organerna, som ligger mellerst. 

 bildar, liksom den ofvan liggande labrum, ett ror, hvilka bada tyckas vara sugror, och 

 leda in till ett stort, hornartadt svalg, som star fritt inuti hufvudet och hvarifran oeso- 

 phagus afgar, ut genom nackhalet. Det rnellersta sug- eller stickorganet tyckes vara 

 ett hos Diptera tillkommet organ, som saknar motsvarighet hos andra Insekter. Mojligtvis 

 torde det dock narmast kunna liknas vid en inre labrum, eller Epipharynx, genom hvilken 

 dock sjelfva svalget oppnar sig; d. v. s. att det torde bOra anses for en forlangning af 

 sjelfva kanterna omkring svalgets oppning. KAMDOHR kallar det Mittelste Saugborste och 

 TREVIRANUS Saugstachel, hvilka namn vi kunna Sfversatta med Sugspetsen (Mucro 

 suctorius vel medius). Det har eljest af KIRBY blifvit kalladt Lingua och Glossarium, 

 hvilka namn dock synas mindre riktiga. Det sednare ar dessutom anvAndt f5r Biens ligula. 



Afven dessa mundelar hafva blifvit underscikta af de vid foregaende insektordningar 

 namnda forskarna, men i allmJlnhet mindre utfOrligt. Det stora och harda svalget tyckes 

 endast hafva blifvit sedt af RAMDOHR, som nagorlunda tydligt afbildat (let hos Tabanus 

 Verdauungs-Werkz. Tab. 21, fig. 1: A, B); men i beskrifningen (p. 141) otnnamnes det ej, 

 ntan anses blott for Ofre delen af sugspetsen, som fOrenas med matstrupen. Hos andra 

 Diptera tyckes hvarken han eller andra hafva sett svalget. THEVIRANUS omtalar visserli- 

 iren (pa anf. st. sid. 141) oesophagi forening med sugspetsen hos Tabanus, men sannolikt 

 blott efter namnda figur, utan att sjelf hafva undersokt denna farening. RAMDOHK af- 

 bildar och omtalar afven salivkarlens och matstrupens forlopp anda ut i sugspetsen, men 

 alltid utan att synas kfnma till det stora hornartade svalget. 



1 allmanhet ar Diptrernas hufvud knnppformigt, med ganska litet och lagt ned sit- 

 tande nackhal. Knappt fOrmarkas nagra suturer, utan sidostycken, pannskold och gular- 

 stycke tyckas sammanflyta till ett enda. Narmast liknar det Hymenoptrernas hufvud, med 

 livilket det dock visar betydande olikheter. Entocephalum tyckes alltid h'nnas, atrnin- 

 stone sasom en fastare hinna eller tunn lamell pa hvardera sidan, tvftrt igenom hufvudets 



