6. MUNDELAR HOS DIPTERA. 65 



nedre del; men hos flera former ar det horriartadt och starkt, sasom hos de stOrre Syr- 

 phici, Tabanus och isynnerhet hos Asilici. Dess yttre hal eller marken syrias oftast ratt 

 tydligt vid nedre delen af ansiktets sidor (fig. 13, s) saint baktill under sidorna af nack- 

 halet (14, 19: s). 



Uti Diptrernas ansikte finnes ett, ofvan (baktill), nast ofver antennerna begransadt 

 fait (be), hvaruti antennerna sitta tatt tillhopa, hOgt upp ofver munnen. Det ar af hogst 

 olika storlek och form, och ger derefter olika skapnad at hela hufvudet. Hos Tabanus 

 ar det helt litet, at alia hall begransadt och lenmar en stor clypeus under sig; hos de 

 fiesta andra Diptera (Syrphici, Musciformes m. fl.) ar det ganska stort och stracker sig 

 anda ned till ansiktets nedre bradd, som af detsamma bildas. I detta fall sitta anten- 

 nerna blott i dess ofre, smalare horn eller anda, och det hela far mycken likhet med cly- 

 peus hos Hymenoptera saint har blifvit kalladt liksorn detta: Clypeus, Nasus KIEBY, Hy- 

 postoma ILL. eller Epistoma LATR. I ovissheten om detta sty ekes ratta motsvarighet, 

 behalla vi tills vidare detta sednare namn, som redan ar allmant antaget och ej ilia passar, 

 etnedan det alltid ligger Ofver munnen och betacker svalgets ofre anda. Emedan anten- 

 nerna alltid sitta uti dess ofre anda har man svart for att anse det sasom en pannskold, 

 och emedan denne del saknas hos larven, kan man ej vanta att finna honom i ett sa ut- 

 bildadt tillstand hos imago. Vi antaga derfore att epistomet tillhOr hufvudets stora sido- 

 delar och att pannskolden allenast fOrestalles af pannsacken, som strax nedan omtalas. 

 Epistomet kan ej inotsvara clypeus, dels emedan det bar antennerna, dels emedan ett an- 

 nat stycke finnes nast nedanfor, som ratteligen b5r hafva detta namn. 



Den egentlige Clypeus ligger nast frainfSre (eller under) epistomet, och far, da 

 detta ar litet, sasom hos Tabanus (fig. 13, be), ett vanligt utseende: han ar kullrig och 

 bildar ansiktets nedre frarnsida, mot hvilken svalget (?) inuti hufvudet stoder sig. Men 

 da epistoma ar stort och sjelf intager hela denna nedre del af ansiktet, sasom hos Musca, 

 Syrphus och stOrsta antalet af Diptera (fig. 27, be), far clypeus (c) ett horizontelt lage i 

 hufvudets undre sida och bildar dar bottnen af en langsgaende, stor och djup grop, uti 

 hvilken hela sugsnabeln lagger sig i hvilande tillstandet. De vanligen hOga sidokanterna 

 (vid c) bildas da af epistomet; men sjelfva clypeus ligger afven har med sin inre sida 

 mot framre sidan af svalget (t), liksom hos Tabanus, blott tatare intill det. Denna 

 grop plagar i beskrifningar kallas munhala (cavitas oris eller buccalis m. m.), hvilket ar 

 oratt; han ar en yttre grop i clypeus: en cavitas eller fovea clypei. Da ansiktet har 

 denna form ligga dock de framre markena efter entocephalum sasom vanligt (13, s), ett 

 stycke fran 5gonen, mellan deras nedre del, sasom en liten, midtpa starkare intryckt linea, 

 som at sidorna utgOr gransen for epistomet. Sjelfva clypeus ar, da han har detta lage 

 under hufvudet, understundom fast och ororlig, sasom hos Asilici; men vanligare ar, att 

 han bestar af ett mer eller mindre fast eller hornartadt, inat hufvudet kullrigt stycke, 

 sorn genom mjuk hud forenas med kanterna af epistoma. Clypeus blir saledes rQrlig och 

 kan ofta skjutas ut ur sin grop, hvilket isynnerhet ar vanligt med bans nedre (bakre) 

 anda. Men hos en del former ar det harda stycket tjockt, och sa stort, att det synes 

 utanfOr gropens bradd. Understundom bildar till och med den mjuka huden, som fOrenar 

 det med denna bradd, ett veck inat, sa att sjelfva clypeus synes sasom en utskjutande 

 eller fristaende lamell uti gropen, under bradden af epistomet, rnellan detsamma och sug- 



9 



K. Vet. Akad. Handl. B. 3. N:o 9. 



