6. MUNDELAR HOS DIPTEUA. 67 



bilda ett 3:dje, bakatriktadt stycke af sugsnabeln. Dessa dclar aro att betrakta, icke sa- 

 som labialpalper, utan sasom ett par biharig, sadana soin de .stora sidoflikarna pa ligula 

 hos Libellula och Locusta. SAVIGNY trodde sig se ett rudiment af palper uti en liten 

 kn5l eller vinkel pa labii sidor, nast fbre Rndlapparna hos Tabanus, hvilken dock svarligen 

 kan anses for ett sadant. 



De df'rige mundelarne finnas fullstandigast hos nagra af de Diptera, som suga blod ur 

 vertebrerade djur, sasom hos honorna af Tabanus (fig. 17) och Culex. Dessa hafva Mandibler, 

 hvilka saknas hos deras blott vaxtsugande hannar och hos storsta antalet af Diptera. 

 Af Maxillerna finnas alltid forsta och andra stycket, eller den egentliga maxillen, men 

 f'astvuxna vid huden af labiuin. Det sednare bar alltid en tydlig, vanligen stor palp, som 

 hos Flugorna (Athericera) har tva, hos Myggorna (Nematocera) 4 eller 5 ledstycken. 

 Dessutom ar det hos manga former (sasom Tabanii, Asilici, Syrphici) bevapriadt med en 

 stark hornspets (epigenys), som iner eller mindre pliigar omfatta yttre kanten af de ofriga 

 mundelarna och som till folje af sitt lage ar krOkt (sasom nedan beskrifves); men denne 

 saknas hos Muscaria? m. fl. Labrum (17 d) ligger Ofverst, utgaende med sin yttre hud 

 fran clypei spets, men ar med sin inre, fastare del fastad vid svalget. Derunder ligger Sug- 

 spetsen (Mucro, 17 g), nast ofver labium, alltsa inidt emellan alia de Ofriga. Dessa bada, 

 Labrum och Mucro, hafva, hvar for sig, ett langsgaende, i andan Oppet rdr, som leder in 

 mot svalget. Roret i labrum pliigar vara stOrre an det i sugspetsen. Bada dessa organer 

 finnas alltid, sa att Diptera tyckas hafva minst: Labium, Labrum, Sugspets och palpba- 

 rande Maxiller; eller alia mundelarna, utom maxillartillsatserna och mandiblerna, hvilka 

 blott hos vissa former tillkomma. 



Munhalan, eller riittare Svalget (Pharynx, t) ar hos Diptera ett stort organ, af 

 ganska egen beskaffenhet. Det ar hornartadt, sasorn en stor, tvarstaende skifva, med 

 framatbojda sidor, hvilka omsluta en kavitet, livars framre och ofre sidor aro tillslutna af 

 mjuka delar, och hvars nedre anda slutar i munoppningen. Men denna ligger har framst 

 pa mentum, niira ligula, hvarfore svalgets nedre anda hos Diptera har samma lage som 

 slutet af sugTannan hos Hymenoptera. Den framre sidan ligger mer eller mindre tatt 

 intill clypeus, hvilket icke ar ett ovanligt lage, ty i allmanhet ligger Insekternas svalg 

 fran munnen uppat, nara bakoni clypeus. Men emedan Diptrernas svalg med sin Ofre, 

 framre anda eller vinkel ar fastadt vid clypei 6fre anda, sa maste dess beskaffenhet ratta 

 sig efter formen af clypeus och epistoma. Da detta sednare ar litet och clypeus fast 

 (sasom hos Tabanus, figg. 13 16) blir afven svalget fast, eller f5ga rorligt, men racker 

 anda opp, nara till antennernas faste; da epistomet ar stort, ligger atminstone svalgets 

 framre vinkel langt fran antennerna. Da clypeus vidare ar rorlig blir afven svalget ror- 

 ligt, sa att dess nedre anda kan utstrackas med clypei nedre anda. Men emedan svalget 

 med clypeus, i sin nedre anda, bar hela sugsnabeln, sa ar afven denne framstrackbar da 

 clypeus ar rOrlig (jamf. h'gg. 24 30). 



Storsta rorligheten i svalget finnes hos de egentliga Flugorna (Muscariae; se figg. 

 27 30, t: af Musca vomitoria). Hos dessa ar det ganska stort, af konisk form, med den 

 smala andan nedatvand. Tvarlinien framifran bakat ar nagot storre an den mellan si- 

 dorna, hvarfore forinen ar nagot hoptryckt. Framre sidan synes tillsluten af muskier och 

 hud, utom vid det ofre, mot clypei frainanda, stOdda h5rnet, der de fasta sidorna ga Ofver 

 i hvarandra (ng. 29); afven den ofre, breda andan ar blott tillsluten af hud. Fran bakre 



