(IS SUNDEVALL, INSEKTEIINAS EXTREM ITKT ]: i;. 



sidan uppskjuter ett smalt utskott, som ftr till sin ofre hillf't klufvet (fig. 29) och fran 

 hvardera af dess flndar gar en stark muskel (tm) framat, som fastes i nedre bradden af 

 epistomet, vid sidan af svalgets framre vinkel. Dunne muskfcl tjenar tydligen att b5ja 

 det klufna utskottet framat och att derigenom narma svalgets ryggsida mot dess fram- 

 sida, saint salunda fOrandra dess rymlighet. Mellan utskottets bada grenar Oppnar sig 

 Oesophagus hOgt opp, eller ofvanfOr halften af utskottets hojd (fig. 27, oes.). Han ar 

 smal och injuk och gar bakat saint nagot uppat, till den stora, dubbla hjernknuten (w) 

 som ligger ofvanfor midten af hufvudet, mellan dc an storre ogon-nervknutania. Dcnnc 

 afger framat 2:ne starka nerver till antennerna och bakat 2:ne an starkare grenar, som 

 ganska tatt omsluta och fasthalla oesophagus, f&renas under honorn och fortsattas, sasom 

 en lang, enkel nervstam, till det stora, sammansatta brostganglion, som ger nerver till 

 fotter och vingar m. m. Oesophagus fortsattes ofvanfOr nervstarnmen och ofvergiir, uti 

 friimsta delen af thorax, i den tvart utvidgade forsta magen (fig. 27). 



Da svalget ligger indraget st&der dess bakre utskott med sina spetsar mot episto- 

 iiK-t, och, hos Musca, anda upp mot dettas Of're del, nara antennerna. Sugsnabeln ar da 

 upplyftad; men da svalget utstrackes foljer denne med. Detta sker genom en neddrag- 

 ning af svalgets nedre anda, da likval dess framre vinkel ligger stilla mot clypei frani- 

 anda och knappt forandrar stalle; men den bakre vinkeln med sitt utskott aflagsnas 

 fran epistomet, och oesophagus andrar derefter sitt lage. Delarne aro dock sa belagne att 

 oesophagus, vid svalgets stOrsta mOjliga utstrackning, knappt rycker pa hjernknuten. 



Af yttre mundelarna ar hos dessa arter Labium (/, g) mjuk, med stora, mjuka, 

 tvarstrimmiga lappar. Labrum (d och fig. 28) ar kortare an labii ranna och liggor med 

 sin bakre anda starkt fastad under svalgets anda; Sugspetsen (q) ar iVnnu mycket 

 kortare an labrum och ligger fastad under dess bakre anda; bada aro till formen lika 

 dem hos Tabanus (se strax nedanfOr). med stort langsrOr m. m. men mjukare och med 

 en fin hud fastade i labii ranna. Dessutom har sugspetsen baktill blott en ganska liten 

 forsattning som upptager en sena eller muskel, hvilken med andra andan fastas nagot of- 

 vanfOr midten af svalgets baksida. Maxillerna aro sasom vanligt fastvuxna vid labii 

 basis och sakna hornspetsar. Mandibler finnas ej. 



Hos den narslagtade vanliga stickflugan, Stomoxys calcitram V, ar svalget bildadt 

 alldeles sa som hos Musca; men labii andra stycke (ligula eller .sjelfva slidan) ar hard 

 och ganska forlangd, med blott obetydliga lemningar af lapparna. Slidan innehaller, lik- 

 som hos Musca, blott labrum och sugspetsen, men dessa aro bada lika langa 

 som slidan, fria och fOga plattade. Sugspetsen ar dubbelt smalare an labrum, saint 

 stickande. 



Tabanus hOrer deremot till dem, hvilkas svalg har minst rorlighet. Hos detta 

 slagte star det ratt upp bakom clyi>eus, genom hud bundet vid dess ofre, inatbojda briidd 

 (se fig. 16, som dock visar dess afstand fran clypeus nagot for stort, samt 17: t). Den 

 hornaktiga delen ar framtill ej djupt ingrOpt: blott sasom en vanlig matsked, och dess 

 sidobraddar aro genom muskier och hud forenade med tva langsgaende asar pa clypei 

 inre sida, hvilka synas pa den yttre sasom tva intryckta linier. Ofvanpa svalgets anda 

 ligger dessutom en liten rund skifva med tva spetsar bakat, ungefar sadan som tydligare 

 synes hos Asilus (figg- 21 23), men som hos Tabanus ar .skalfonnig, uti hvilken hjern- 

 ganglii mellersta del hvilar. Harifran afga muskelknippen ratt upp och fastas midt i pannan, 



