G. MUNDELAR HOS DIPTERA. 69 



inellan 5gonen (fig. 16), saint tjena tydligeri att utvidga eller lyfta svalget. Dettas 

 ihalighet tyckes liar ligga rnellan clypeus och den hornartadc, konkava sidan. Efter ana- 

 logien ined .satnma delar hos Musca, horde oesophagus utga fran svalgets ofre anda och 

 dar omfattas af nervstammeri, samt vidare riktas bakat, ut genoin riackhalet. Jag har 

 dock ej lyckats att se oesophagus med tillracklig sakerhet. 



De yttre mundelarne aro fullstandiga, stora och tydliga. Labium har stora, mjuka, 

 undertill langsstrimiiiiga lappar. De ofrige mundelarne, som ligga i labii ranria (tig. 17), 

 aro lika langa och racka till rihmans spets, men kunna utskjutas ett litet stycke langre, 

 hvarjemte sjelfva labium kan nagot tillbakadragas. Lab rum (d) ar det .stOrsta stycket, 

 fritt och svardlikt, starkt nedtryckt med tunn kant och stort langsror, som i andan ar 

 nagot hopdraget. Derigenom ar labri spets ej hvass och knappt stickande. Bakat ser 

 man den hud som Ofvergar i clypeus och bakoin denna ett rundadt, tunnt, uppat nagot 

 konkavt stycke, som midtuti har en liten langsspringa och derefter fastas under nedre 

 andan af det harda svalget (t). Sugspetsen (q) liknar labrum, men ar nagot smalare 

 och tunnare. LangsrOret ar bildadt sasom det i labrurn. Bakat fortsattes sugspetsens 

 undre yta (sedan dess ytterhud Ofvergatt i huden uti labii ranna) sasom ett litet, tunnt 

 stycke, som forst ar platt och af'sinalnadt sasom en kort hals; derefter utvidgadt, rundadt, 

 med starkt uppat bojda sidokanter och saledes ofvantill konkavt. Ofre ytan fortsattes 

 deremot blott i en liinna eller hud, som Ofvergar i labri rot och under hvilken langsrOret 

 Oppnar sig bakat. Hela sugspetsen ar fastad under roten af labrum genom den namnda 

 ofre huden och genom den smalare delen af den undre fortsattningen ; men dennas bakre, 

 konkava del star fri bakom det stora svalgstyckets nedre anda (16, vid t) och upptager ett 

 par mjuka delar, som tyckas vara bade muskier och karl (hvilka aro riktade mot nack- 

 halet och antingen ga ut derigenom eller fastas vid dess bradd?). Efter allt utseende 

 Oppnas dock langsrOrets bakre anda genorn den lilla langsspringan i basis labri, och sale- 

 des in till svalgets ihalighet. 



Mandiblerna (17, o) lagga sig fran sidorna in inellan labrum och sugspetsen. De 

 besta, sasom alltid hos Insekterna, af blott ett enda stycke, aro hornartade, af gulbrun 

 farg och likna till formen ett par tunna och fina pennknifsblad, med nagot tjockare yttre 

 kant och aro sa breda, att hire kanterna i hvilaride tillstand nagot betacka hvarandra. 

 De aro med en liten ledknapp fastade uti hufvudets frarnbradd vid det stalle, hvarest man 

 kan antaga att gransen f5r clypeus bOr finnas, hvilken dock ej synes. Pa detta stalle ar 

 bradden hos Tabanus fast och ligger tatt in till sjelfva munoppningen; men hos de fiesta 

 andra Diptera, som hafva horizontel clypeus, ar den mjuk eller mera aflagsen, hvilket 

 torde vara en af orsakerna, att mandibler ej hos dem forekomma. I den inre vinkeln 

 af mandibelns rot synes senan for en liten musculus adductor, som fastes under clypei 

 anda. Dessa delar tyckas utgOra det egentliga stickorganet, hvarmed de blodsugande 

 bromshonorna sticka hal i daggdjurens hud. 



Maxillernas fria del (/), som ar en lang och smal, hornartad kaktillsats (epigenys), 

 lagger sig nast under sugspetsen och har langsat sin Ofre sida en svagt intryckt ranna, 

 som passar efter yttre kanten af sugspetsen och mandibeln. Maxillens humeral- och 

 kubitalstycken, eller stain (i, k), bOrjar nara invid nackhalet, nast utanfSr halen for en- 

 tocephalum, vid sidorna om labii rotstycke (se fig. 14). Den ar, genom hud, tatt fOrenad 

 med denna basis labii samt med hufvudets fasta del, och saledes fOga rorlig. Fran ku- 



