6. MUNDELAR HOS DIPTERA. 71 



en nalspets upptiicker fogningen. Lllpparne saknas fullkomligt, och sugsnabelns anda, 

 genom livilken de hvassa spetsarna kunna utstrackas, ar hoptryckt, trubbig, rundad 

 och harig. 



Syrphus arbustorum (fig. 24, 25) liknar, till mundelarna, ganska nara slagtet Musca. 

 Svalget iir dock mindre rOrligt och niindre bredt uppat, med blott litet bakre utskott 

 (detta har rakat blif'va alltfor stort pa figurerna). Det racker blott upp till ungefar halfva 

 epistomets hojd. Hos andru Syrphici, t. ex. Sericoinyia, ar det annu mindre, men hos 

 alia phlgar det stalle, hvarest utskottet i hvilande stallning traffar epistomet, utinarkas af 

 en tydlig kn5l utat. Oesophagus gar mera ratt uppat (den visas afryckt pa fig. 24), och 

 hjernknuteri ligger nilrrnare antennerna saint ar vida mindre. Labi urn ar hardare, 

 nied mindre lappar under andan. Labrum ar storst af de i slidan liggande delarna: 

 nara sa lang sorn sjelfva slidan, trekantig: ofvan kolad, undertill platt eller nagot intryckt, 

 med stort och tydligt inre langsrOr och foljaktligen trubbig spots. Sugspetsen a,r myc- 

 ket kortare, plattad och ganska tunn, med fint ror; hos Sericomyia racker den ej till halfva 

 Uingden af labruin. Baktill har den synts vara fastad vid svalgets bakre sida med en 

 sena (?) liksom hos Musca; men denna utgar fran ett litet utvidgadt utskott, nastan sa 

 som hos Tabanus. Maxillerna hafva hornspetsar som aro annu kortare an sugspetsen 

 och ganska krokta; de bara palper som vanligt. 



Flera afveri sa betydliga olikheter i mundelarna torde finnas bland Flugorna och 

 annu mera bland Myggorna, hvilkas undersOkning utan tvifvel skulle lOna mOdan. En 

 af de mest afvikande Dipterformerna ar Hippoboscinernas familj, af hvilka jag har under- 

 sOkt den vanliga Hastflugan, Hippobosca equina, och Hjortlusen, H. (Melophagus?) cer- 

 vina. Hos dessa ar hufvudet nedtryckt och infogadt i en fdrdjupning framuti thorax, 

 men dock fritt, med litet nackhal. Antennerna visa sig sasom ett par nastan halfklotlika 

 vartor, sittande trangt inpassade i hvar sin grop nara munnens sidor, utan att granser 

 synas for epistom och clypeus. Sugsnabeln star fritt framom hufvudet, sasom en 

 liten, nagot bojd och i andan rundad cylinder, som bestar af 2:ne halfrOr, hvilka Oppna 

 sig at sidorna och tillhopa utgora en slida at ett finare, inre sugrOr. Denna yttre slida 

 ar hos Hippobosca cervina sa tjock som ett harstra och 4 ganger sa lang som tjock; hos 

 H. equina ar hon betydligt tjockare, eller blott 24 gang sa lang som tjock. De bada half- 

 r5ren sitta nara tillsamman, fastade genom en mjuk, nagot smalare rot vid munkantens 

 6fre del. De hafva ett hOgst ovanligt utseende, men tyckas dock verkligen motsvara ett 

 par Mandible r. Att de omsluta labrurn gOr intet hinder: ett liknande fOrhallande fin- 

 nes hos Vespa och de fiesta Hymenoptera, Labium ar h5gst ofullkomlig. Han bildar 

 ingen slida, utan framstar blott sasom ett litet, bojligt och tunnt fjall fran munoppningens 

 nedre bradd, under slidans rot. Hos H. cervina synes han mindre val; men hos H. equina 

 ar han storre och tydligare, fastad genom tunnare hud i en storre gular-vik och framtill 

 starkare utskjutande. 



Det inre sugrOret ar ungefar lika hos bada arterna: oinkring en tredjedel langre 

 an den yttre slidan, men starkare bojdt och mycket smalare. Dess tvarlinia utgOr hos 

 H. cervina ej fullt halften och hos H. equina ungefar J af slidans. I hvilande tillstandet 

 ligger dess rot djupt in i munnen, blott med tunn hud forenad med dennes bradd, men 

 starkt fastad under ett litet svalg som har ungefar samma yttre form som det hos 

 Musca, och ar nagot kortare an halfva sugroret. Detta svalg tyckes dock besta af mju- 





