76 SUNDEVALL, JNSEKTERNAS EXTREMITET E H. 



deni, n.lrinare medellinien. Blott sjelfva de borstlika halfrOren kouuiia fram vid och un- 

 der sidorna af det harda svalget. De ligga tatt inpa dettas tillspctsade framilnda, hvari- 

 fran de genast inga i labri ranna, som h.lr tiitt omfattar dein sasoin en ring, och forerias 

 ined braddarna af sina rRnnor, midtfor halet i svalgets franillnda. 



Den inre mun- eller svalghalan bildas, liksoin hos Diptera, af ett tunnt horn- 

 stycke, eller en bOjd hornlamell, livars fOrdjupning vandes uppat (d. a. framat) mot pann- 

 skolden. Hon ligger mellan bada gularstyckena, midt i hufvudet, och har nastan formen 

 af en bat, hvars sidobraddar (relingar) dock, utat sidorna, hafva en nedbojd utvidgning 

 eller lamell, soin stOter intill gularstyckenas inre bradd. Hon ar framtill starkt fastad 

 under clypeus, nagot bakoni dess framanda, och har samma riktning bakat som gular- 

 styckena; hon afviker saledes bakat fran pannskoldens riktning. I hennes framanda finnes 

 det ointalade halet mot labrum och mot sugrorets bOrjan; fran bakre iindan utgar oeso- 

 phagus, direkte under den stora, strax bakom liggande hjernkriuten, hvarifran han utgar 

 genom nackhalet, efter att, sasom vanligt, hafva blifvit tatt ornfattad af de tva stora nerv- 

 stammar, som utgOra b5rjan till gangliikedjan. Omkring det batlika hornstyckets brad- 

 dar fastas en tunn, men hornartad och stark hinna, som sanker sig ned uti f5rdjii[>nin- 

 gen, hvaruti hon ligger fri, tatt utmed dess viigg och betacker bada Oppningarne. Denna 

 hinna ar pa sin inre, mot hornvaggen vanda yta, liksom denna, glatt och gUinsande. 1'a 

 hennes yttre yta faster sig hela den stora, af tvarstaende knippen samrnansatta muskel, 

 som fyller pannskoldens inre sida. Sedan sjelfva muskelkottet blifvit bortrensadt qvar- 

 sitta senorna langs at hinnans medellinie, sasom en rad lunga, tatt staeude hiirstran, af 

 silrdeles vackert utseende. (Hos andra arter torde muskeln, enligt BURMEISTER, fastas 

 langs at en hornspjele). Af denna muskel kan hinnan fdrsattas i en stark rOrelse, och till 

 folje af de bada oppnirigarnas lage, forratta en stark sugriing. - - Det h'na hudrOr, som 

 nyss omtalades, mellan svalghalans framanda och sugrdrets bOrjan, fortsattes sannolikt 

 genom hela det mellersta sugrOret och torde vara det hufvudsakliga bindemedlet som 

 sammanhaller dess bada halfter. Det tyckes hafva blifvit sedt af KATZEBURG inuti sjelfva 

 rOret (loco cit. 207, not). 



Omkring svalgstyckets bakre anda utgsi nagra Ifinga och smala mernbranosa spjelar 

 af eget utseende, hvilka fastas vid sidorna ornkring pannskolden, men tyckas vara olika 

 hos olika arter. Liksa tyckes svalgets forening med gularstyckena, dessas form och 

 lage saint formen af sugborstens muskelfasten, vara underkastade srna olikheter hos 

 skilda arter. 



Hemiptera Cimidformia (Cimex rufipes, figg. 31 35; Nepa rubra) visa till det yttre 

 nagra olikheter rued Cicada. Deras hufvud har nastan lika stor ofre och undre sida, erne- 

 dan gulartrakten ar stor och utat synlig och Ofre sidan tainligen horizontel. Dessa in- 

 sekters hela utseende (habitus) visar nagon likhet med den af Coleoptera, och liksom hos 

 dessa, sitta antennerna oftast fastade uti eller under hufvudets sidor, mellan Ogon och 

 mun. Gularstycket tyckes ej vara egentligen afskildt, utan synes blott s&som ett litet, 

 nagot tunnare fait, hvarvid labium fastas (fig. 34, t). Af de hos Cicadarias afskilda styc- 

 kena bred vid pannan finnes intet spar. Pannskolden tyckes vara forenad till ett stycke 

 med clypeus; men bakre delen (b) af detta gernensainma stycke, som skulle forestalla 

 pannskolden, ar vanligtvis otydligt begransad och fastvuxen (dock hos Tetyra tydlig), 

 under det att framre delen (clypeus, c) ftr tydlig och genom oppna suturer skild fran 



