C. MUNDELAR HOS HKMIPTERA. 77 



si d od el am a, af hvilka han alltid tatt ornfattas, anda ut till spetsen. Muimen ar belagen 

 under hufvudets framrmda; men hos manga former (sasom hos den afbildade) fastas 

 labium tiimligen langt bakat. nagot skild fran sugborsten, hvilka dock, genorn en stark 

 bojning bakat, liigga sig uti slidan, alldeles sasom hos Cicada. Sjelfva labialslidan har ofta 

 4 leder, men. ar forofrigt lik den hos Cicada. Clypeus, sorn nyss orntalades, ar mot 

 andan nagot nedbojd och forsedd iried nedvikna braddar, soin undertill sammantraff'a och 

 saledes bilda ett fullstaridigt ror (32 och 34: c), hvarigenom sugborsten framkornma, hvil- 

 ket utgOr en af de betydligare olikheterna med Cicada. - - Labrum (31, d) ar mjukare, 

 mernbranOs och tatt tvarstrimrnig, med djup ranna undertill for sugrOret. - - Mandibler 

 och maxiller aro bildade och hoplagda sasom hos Cicada; men de yttre synas vara 

 smalare och blott ofullstandigt omfatta de inre. Bada paren aro redan forenade i det 

 ror soin bildas under clypei framanda, och deras muskelfasten, sorn stracka sig anda bort 

 bakoin dgonen, aro nagot storre och mera flikiga an hos Cicada (se fig. 32. - - Anm. att 

 pa figg. 31 och 32 har bokstafven o, som pa dessa plancher plagar beteckna mandiblerna, 

 blifvit satt vid de yttre borsten, och I vid de inre, hvilket ej ar enligt med de ofvan 

 anforda narnnen). En fast svalghala finnes afven har, som ar belagen liksom hos Cicada: 

 midt i hufvudet, melltui gularstyckets framandar, samt mellan clypeus och labialslidans 

 faste (34, t). Utari tvifvel ar den lika beskaffad som hos Cicada, hvilket dock aterstar 

 att narmare upplysa. Uti detta organs fordjupning ser man tydligen rnatstrupens bor- 

 jan, samt ett derifran frarnat, langsat bottnen liggande, aflangt, hornartadt och gulbrunt 

 stycke, som hos Cirnex (rufipes) ar smalt med lang, enkel spets framat; hos Nepa (rubra) 

 ar det frarntill 3-spetsadt med mellersta spetsen tvar och bred. SAVIGNY anser detta for 

 ett fritt liggande organ, som han kallar tunga (langue). och BURMEISTER sager blott derom 

 att: SAVIGNY hat jene Platte richtig fiir Zunge gedeutet (Handb. II, p. 46). Mig har 

 det blott forefallit sasom den fargade bottnen i svalghalan och ej sasom ett eget organ 

 (det syntes mig till och med som om den mellersta spetsen hos Nepa vore trubbig, erne- 

 dan han slutade mot svalgets framre hal; men ratt klart har jag ej haft tillfalle att se 

 denna del). I alia hfmdelser kan man val svarligen antaga att en tunga, ett smakorgan, 

 skulle vara en glatt, hornartad lamell, belagen uti en inre kavitet, hvarifran den insugna 

 vatskan ej kan hastigt uttOmmas. Snarare skulle det kunna vara analogt med hypopha- 

 rynx hos Eucera bland Bien (fSrut sid. 43 och 37). Hemiptrernas smakorgan maste utan 

 tvifvel sokas i sjelfva sugroret och sannolikast i det forut omtalade hudror, som formo- 

 dades genomga detsatnrna. 



En af de mest afvikande former, som torde hora till Hemiptera, utgSra de egentliga 

 Lessen (Pediculus L.). Genom hufvudets form, som har munnen i framandan, gransa 

 de narrnast till Cimices, men de skilja sig betydligen genoin de yttersta mundelarnas be- 

 skaffenhet. Ingen labialslida och ingen labrum finnes, utan i stallet innehaller munnen 

 en mjuk hud, som kan frainstjelpas derutur sasom ett litet r6r, som i andan ar tjockare 

 och omgifvet af en dubbel krans af bakat riktade horntaggar. Men ur detta rOr kan 

 vidare framskjutas ett annat, finare och hornartadt, spetsigt sugrdr, som tyckes vara sam- 

 tnansatt liksom hos Hemiptera, och afven uppgifves vara det: continet haec vagina tubu- 

 lum corneum, facile e setis quatuor confectum. (BuRM. Genera; Genus Pediculus). Dock 

 vet jag ej att detta blifvit med full visshet adagalagdt. 



