7. MUNDELAR HOS KRUSTACEER OCH ARACHNIDER. 79 



langesedan, af LEACH inforda, men sedan alltfor mycket glOmda laran, att af de mera ut- 

 bildade Krustaceerna finnas tva val skilda hufvudgrupper, namligen: 



l:o Podophthalmer, rned rOrliga 5gon och orOrligt, vid thorax fastvuxet hufvud; 

 hvilka aro: Decapoda och Stornatopoda; 



2:o Hedriophthalrner, ined fastsittande ogon, men rOrligt, mot thorax ledadt hufvud; 

 till hvilka vi rakna: Isopoda, Amphipoda och Laemodipoda. Afven Limulus maste hitfbras 

 i enlighet med den forut, sid. 15, yttrade asigten af hans byggriad. 



Af dessa bada grupper visar den sedriare storsta likheten med Insekterna och 

 en enklare, tydligare bildning: med afskildt hufvud och mera bestamda funktioner hos 

 delarna. Den visar afven en tendens till hOgre djurisk fullkomlighet, da den innefattar ett 

 betydligt antal landtdjur (Onisci); men afven en del af Podophthalmerna (Krabborna) 

 visa, geriorn sin storlek, sina fasta, mangfaldiga och markliga former, rnest beroende pa 

 delarnes sarnmanvaxning, genom sin fargprakt, sina sinnesorganer och sina instinkter, en 

 ganska hog utbildning och torde bora arises for klassens fornamsta representanter. De 

 aro afven allmannast kanda och en figur har blifvit vald bland dem, af den vanliga Flod- 

 kraftan (Tab. Ill, afd. K). Vi afhandla saledes forst dessa, ehuru deras delar, for att ratt 

 forstas, behofva forklaras genom jamf5relsen med de forras. 



Hos Podophthalmerna plagar hufvudets ferening med thorax synas utanpa, genom en 

 intryckt tvarlinia frampa ryggskalet, hvilken noga foljer hufvudets bakre grans. Den ofriga 

 delen af skalet, som utgar fran hufvudet, kan ej forliknas vid vingar eller andra rygg- 

 extremiteter; men det ligger fritt sasom en betackning Ofver alia, eller blott nagra af thorax- 

 segmenterna, som aro mjuka, och dfver galarna. MILNE EDWARDS anser det motsvara 

 Epimera. Langs at ryggen ar det dock fastadt vid segrnenterna, hvilket afven plagar synas 

 genorn ett par intryckta langslinier. Thorax-segtnenterna aro vanligtvis icke skilda i ryg- 

 gen; men langsat hela buksidan aro de hos Astacus, for extremiteternas vidfastning, atskilda 

 genom starka, tvarstaende benspjelar och forsedda med ett langsgaende, starkt sternum 

 (se fig. 36). Egentligen aro segmenterna forenade, men ej atskilda genom dessa spjelar, 

 som aro af samma arnne som hela skalet, till stOrre delen kalk; vi kunna dock kalla dem 

 benspjelar. - - Hufvudet ar endast pa samma satt skildt fran forsta kroppssegmentet, och 

 saledes orOrligt dermed forenadt; men den hornspjele som begransar hufvudet (fig. 31 

 vid o och 00) ar nagot langre an de foljande och stoder fast emot yttre skalet. Sternum 

 fortsattes ej framotn denna, emedan munOppningen intager dess rum (t) Hos Krab- 

 borna (Brachyura) fOrekomrner en tydligare segmentfordelning under thorax, uti det breda, 

 i tvarstycken delade sternum. 



Sjelfva hufvudets skal ar i allmanhet odeladt; men de lagre formerna (t. ex. Pa- 

 Ia3mon) hafva en liten afskild basis for ogonen och hos det i manga hanseenden eget bil- 

 dade slagtet Squilla ar framsta delen af skalet, soin bar Ogonen och forsta antennparet, 

 afskild i form af ett litet segment, hvilket ar en for detta slagte egen bildning. Detta 

 stycke, hvarpa den nyssnamnda lilla basis for Ogonen finnes afskild, anses af MILNE ED- 

 WARDS sasom 2:ne verkliga kroppssegmenter, hvilken rnening dock svarligen kan antagas. 

 Snarare torde det kunna betraktas sasom blott en antennbasis, hvilken tillika bar ett annat 

 sinnesorgan, Ogonen. Annars sitta Ogonen (#), som aro rOrliga och sammansatta, i en 

 vik uti skalet under dess framkant, men kunna riktas uppat. De sitta egentligen Ofver 



