7. MUNDELAR HOS KRUSTACEERN A. 81 



hos atskilliga slagtformer (t, ex. Maja, Astacus), tyckes denne mandibel utgOras af ett ku- 

 bitalstycke med en fastvuxen condylus, hvarpa 3 foljande leder sitta i form af en yttre 

 palp och emaljstycket sasom en kaktillsats (epigenys). Den tyckes alltsa nara likna en 

 insekt-rnaxill hvarpa inre palpen saknas. 



4. Jamte rnundelarna maste vi har upprakna en Labialflik (lobus labialis; fig. 36, t) 

 hos Dekapoderna, soui ej egentligen hor hit, men som redan af P'ABRICIUS blifvit kallad 

 labium, af CUVIER, 6:te maxillparet, och af SAVIGNY saint nyare fdrfattare, tunga (langue). 

 Han utgar fran bakre halften af hvardera munlappen, ar oftast injuk, hudlik, smal och 

 utbredd at sidorna sarnt tyckes finnas med ringa olikhet hos alia former (Carcinus, Maja, 

 Astacus, Palsemon). 



5, 6 och 7. Nast efter rnunnen folja tre par extremiteter som blifvit kallade Ma- 

 xiller, ehuru detta namn ej med ratta tillkornmer dern. Vi skola sednare redogOra 

 derfore, och kalla dem emellertid Pseudognather (falska kakar). De tva fOrsta af dessa 

 (fig. 40 och 41) aro sinsemellan nara lika: sma, tunna, membranOst skalartade, bestaende 

 af tva leder, som inat aro utdragna sasom en bladlik, med fina taggar fransad flik, och af 

 hvilka den andra nara roten bar en helt liten palp af 3 leder. Sammansattningen ar sa- 

 ledes lika med den som vi ansett tillhora mandibeln. Den 3:dje (fig. 42) ar likadan, 

 blott fOrsedd med stOrre och mera utbildad palp, hvarfore han ofta blifvit sammanford 

 med de tva nastfoljande pareri (8 och 9). Dessa delar aro sa fastade bakorn munnen. 

 att de tyckas utgora ett slags bihang till hufvudet och mundelarna. Hos Brachyura (Maja, 

 Carcinus) tyckas de alia utga inom hufvudets grans, fran samma stora grop hvaruti man- 

 dibeln har sina muskier. Hos Astacus utgar den framste (n:o 5) fran denna grop, men 

 de tva. fdljande fran en dylik, liten hala (fig. 36, l:o), nast bakom den benspjele, som 

 synes utgora hufvuduls grans*). Har aro de sa fastade, att n:o 6 sitter utat, langre fran 

 medellinien, och n:o 7 mera inat. 



8 och 9. Kakf5tterna (Pedes maxillares; fig. 44 och 43) hafva af LATREILLE fatt 

 sitt ganska passande namn, men redan SAVIGNY anmarkte deras likhet med de egentliga 

 fotterna. De aro betydligt fastare och starkare an de tva fOregaende, hafva verkliga 

 galar vid roten, liksom gangfotterna, och besta liksom dessa af 7 ledstycken, af hvilka 

 de 3 sista aro inbojda. Andra ledstycket (condylus) bar en palp af 2 langre leder och 

 en mangledad anda. De 2 forsta lederna med palpen motsvara fullkomligt delarna af man- 

 dibler och pseudognather; men har tillkomma 5 leder som utgOra den egentliga fortsatt- 

 ningen och aro att fOrlikna vid Insekternas inre maxillar-palp. Kakfotterna utga bada fran 

 ett segment-hal som bestamdt tillhOr thorax (36, 2:do), belaget nast fOre det, hvari forsta 

 fotparet fastas (36, 3:o); sa, att n:o 8 utgar fran dess inre, framre afdelning och n:o 9 

 fran den yttre. 



Alia dessa beskrifna delar omkring och efter munnen (n:o 3 9) visa en anmark- 

 ningsvard likhet genom hela serien af Dekapoder. De tyckas alia tjena sasom munorganer 

 ungefar pa foljande satt. Labrum slutar tatt intill mandiblerna och bildar med dem en 

 kavitet Ofver munnen, som at sidorna. under mandiblerna, tillslutes af labialfliken, hvilken 



*) Det bor har anmiirkas att fig. 36 rakat blifva sa vida oriktig, att gropen l:o blifvit for stor: hau borde blott 

 med sitt framre horn narma sig till sternum; hvaremot gropen 2:0 borde upptaga storre rum vid sternum, 

 och, genom en sned skiljevagg, vara delad i tva: en yttre, och en inre, framre afdelning. 



11 



K. Vet. Akad. Handl. B. 3. N:o 9. 



