7. MUNDELAR HOS KRUSTAC EERNA. 83 



8. Svarande mot fOrsta kakfoteri, ar hos Squilla den stOrsta af alia extrernite- 

 terria, bildande en stor och stark rofklo af 6 leder och hogst egen, val kand bildning. 

 Han upptager ensain fbrsta thorax-segmentet. 



9, 10, 11. Det andra segmentet af thorax bar 3:ne par lika bildade extremiteter. 

 De likna den under n:o 7 beskrifna, men aro blott nagot kortare och tjockare; 5:te leden 

 ar rundad; den 6:te ar en liten klo. Hvardera bar likaledes en liten rundad, slat skifva. 

 De motsvara andra paret kakfotter och de 2 framsta paren gangfetter hos Astacus. 



12, 13, 14. De egentliga gangfotterna, som sitta pa hvar sitt atskilda segment. De 

 aro smalare an de 3 nastforegaende och foga langre, bestaende (liksom alia, fran och med 

 n:o 6) af 6 leder, hvaraf den sista ar en liten, rorlig klo. Dessa fetter hafva en srnal 

 sidogren (eller palp) fran 3:dje leden, som ar kort, och sista paret har en dylik fran 

 den fOrsta. De sakna bade galar och sadana bihang som finnas vid roten af paren 

 n:o 711. 



15 21. De 7 stjert- eller abdominal-segmenterna aro bildade sasom hos Astacus 

 och de 5 forsta aro undertill forsedda med plattade, greniga sirnfotter, som frampa roten 

 bara galarna. 



o 



Hedriophthalmerna hafva samma antal extremiteter som de foregaende, hvilka' i huf- 

 vudet fullkomligt motsvara deras; men genom den bestarnda skillnaden mellan hufvud och 

 thorax blifva segrnenterna mera regelbundna och extremiteternas funktioner mera be- 

 stamda. Uti hufvudets 5fre del och sidor finnes ingen ferdelning genom suturer; blott 

 Clypeus ar franskild och ligger, sasorn hos de f5regaende, under alia 4 antennerna, mel- 

 lan dem och munnen, men ar dock ej sa bred som hos dein. Uppat racker han med en 

 smalare spets anda in mellan de 6fre antennerna. Labrum ar obetackt, sa bred som 

 clypeus, utat tamligen fast, plattad och rundad, inat mjuk. - - Mun5ppningen har ej sa 

 bestamda lappar som hos Dekapoderna, utan liknar en st5rre fordjupning, omgifven af 

 mjuk hud. - - Efter munoppningen foljer, undertill, en del af hufvudet, som har nagon 

 likhet med framdelen af thorax hos Kraftan (jamf. fig. 36): den ar midtat forsedd med 

 ett sternum, som - atskiljer de gropar i hvilka pseudognatherna aro fastade, och sorn isyn- 

 nerhet val synes pa Isopoderna. Man skulle till och med kunna antaga, att detta stycke 

 utgjorde undre delen af ett med hufvudet forenadt segment, efter hvars atskillnad ett 

 och annat marke fmnes rundt ornkring hufvudet hos flera hithOrande slagten; t. ex. uti 

 den intryckning tvart ofver nacken, som ar vanlig hos Oniscinerna, och i hufvudets tv& 

 sidoflikar hos Idotea entomon. Emellertid ar det nu alltid ett fast stycke. Vi beskrifva 

 ferst extremiteterna hos Idotea entomon, fran hvilka dessa delar hos de 5friga Isopoderna 

 foga skilja sig. 



1. Ofre antennerna sitta nara tillsamman; besta af 4 leder: den fersta kort och 

 tjock; de Ofriga langa och smala. Hos andra Isopoder aro de nagot olika bildade, men 

 alltid enkla och rnindre an andra paret. Hos Oniscus aro de v ytterst sma, 3-ledade och 

 belagna tatt invid inre sidan af de undre. 



2. Undre parets antenner aro st5rre och nagot langre atskilda; besta af 5 storre leder, 

 hvarefter foljer en smalare fortsattning af manga leder. (Egentligen 14, men varierar. Ett 

 exemplar har pa hdgra sidan 14, pa den venstra 12). De stOrre lederna aro hos Isopoda 

 allmant 5 och saledes en mera an hos andra Krustaceer; men de derefter foljande variera. 



