24 SUNDEVALL, IN8EKTERNAS EXTUEMITETER. 



ning i hinnan, som plftgar antaga utseendet af en tjock tvarader och troligtvis ofta verk- 

 ligen ftr en sadan. 



De tre ulnar-adrorna innesluta 2:ne ulnar-falt (areae ulnares; u), soin vanligen 

 bakat tillslutas af tvliradror (vasa transversa ulnaria; n, h'gg. 4 8, 13 16). Den andra 

 (bakre) af dessa areer hos Diptera ar FALLENS area angularis (u 2). 



C. De vingadror som utga fran vingroten, eller fran en rundad fGrtjockning i hin- 

 nan, efter ulnar-adrorna, kunna kallas vasa interna (inre vingadror; i), och de areer 

 soin af dem inneslutas, area? interna;. Oftast finnes blott en sadan, men i bakre vin- 

 garna hos Gryllina aro de manga. 



En inre kantader (vas marginale internum) finnes langsat i sjelfva inre bradden (k) pa 

 nagra insektfamiljers vingar, t. ex. hos Tabanii (fig. 6, kit) och Asilici. Den ar alltid ganska fin. 

 Z>. Mellan sista radial- och forsta ulnar-grenen ligger den fBrut namnda tvaradern, 

 vas transversum intermedium (m, mellantvaradern) som fOrbinder de bada systemerna 

 af radial- och ulnar-adror. Oftast ligger lion nagorlunda i jamnbredd med vingflitcken ) 

 eller radial-aderns f5rening med costa, och det ar fran derma tvarader, eller fran namnda 

 forening, sorn vi rakna bOrjan af vingens 3:dje hufvuddel (andstycket; svarande mot han- 

 den: carpus digiti). De vingadror som tillhora derma sista del af vingen och sorn ofta 

 aro talrikare an de fOregaende, fa narnn af dem fran hvilka de utg& (vasa postradialia,/, 

 och postulnaria, h) och areerna benamnas derefter. Men af det rum, eller vingfalt, 

 som ligger emellan de bada namnda slagen af vingadror (radial- och cubital-adrorna), bur- 

 den forsta delen, fran vingroten till vas transversum intermedium, kallas area cubiti (eller 

 area alas media, s), och den foljande, nast efter samma tvarader, area intermedia (t), 

 eller, om denna ar delad i flera, sasom hos Hymenoptera (figg. 14 16), areolae inter- 

 inedise prima, secunda etc. De kallas vanligen, efter JURINE, cellular cubitales. De adror 

 och areer, som finnas i vingens sista hufvuddel (vingandan, efter vas transversum inter- 

 medium), kunna vara foljande: 



Vas postcostale, utgar fran pterostigma langsat sjelfva yttre vingkanten (d). Da 

 ej pterostigma finnes, ligger bar en omedelbar fortsattning af sjelfva costa. 



Vas metacarpale *), afven fran borjan af pterostigma, men inat vingen (vid p). 

 Af denna adra och den fOregaende ornslutas area postcostalis (p; = cellule radiale JUR.), 

 som ofta ar delad af ett vas transversum postcostale (fig. 15). 



Vasa postradialia (/) utga fran radial-adrorna efter vas transversum intermedium. 

 De areer och tvaradror som ligga mellan dem bdra afven fa narnnet postradiales; men 

 sadana finnas sallan. 



Vasa postulnaria (h) och areae postulnares (x) utga fran ulnar-adrorna och 

 ulnar-areerna. De sednare tillslutas afvasa transversa postulnaria (o). De aro mest 

 utmarkta hos Hymenoptera. 



Vingens delar kunna enligt denna framstallning vara foljande: 



l:o Costaldelar: costa, vas subcostale och vas transversum subcostale; pterostigma; vas 

 postcostale och area postcostalis, ornsluten af vas metacarpale och ofta delad af vas 

 transversum postcostale. 



') Namnct ametacarpale* synes, genom sin grckiska form, n&got friimmande bland de ofriga, bar anviinda ter- 

 rneraa, men bctyder det samma som: post pterostigma, hvaraf ett anviindbart namn ej rfitt viil lat bilda sig. 

 Pterostigma bar afven haft namnet carpus. 



