4. OM VINGARTCA. 25 



2:o Radialdelar : Vas radiale (som utgar fran truncus medius) och ofta afger grenar: 



vas radiale 2, 3; area och vas transversum postradialia. 

 3:o Mellandelar : area eubiti, vas transversum intermedium, hvaraf ofta finrias flera: 1, 2 



etc., och areola intermedia, en eller flera. 

 4:o Ulnardelar: vas ulnare, med sina grenar, 1, 2, 3, sorn afven kunna vara alldeles 



skilda, samt area? och vasa transverea ulriaria; hvartill kornma vasa, arese och vasa 



transversa postulnaria. 

 5:o Bakre eller inre delar: vasa, areas och vasa transversa interna, samt vas marginale 



internum. 



Med tillhjelp af dessa termer skola vi i korthet beskrifva och jamfOra de markligaste 

 bland alhnant forekornmande olika former af vingadror. 



Lepidoptera (fig. 3, med Phryganea, fig. 4) hafva af alia insektordningarna de enklaste 

 och rnest regelbundna vingadror. De liro rata med fa eller inga tvaradror utorn vas trans- 

 versum intermedium (m), som dock ofta ar otydligt eller ofullstandigt. Saledes bildas blott 

 ganska fa areer; men en area radialis () ar vanlig och nastan karakteristisk for denna 

 ordning, som dessutom utmarkes af 3 radialgrenar, samt ett nagot Okadt antal postradial- 

 och postulnar-grenar. Pterostigma saknas eller ar otydligt. Inre vingadrorna aro en eller 

 tva. Phryganeerna plaga utrnarka sig geriom vidt atskilda radialgrenar (fig. 4, e), 

 hvarigenom mellersta kubital-arean (s) blir smal, samt darigenom att bada ulnar-areerna (M) 

 aro fullstandiga och tillslutna. De egentliga Glossata plaga deremot sakna fOrsta 

 ulnar-adern (efter hvilken blott ett otydligt rnarke synes; punkteradt pa fig. 3), hvarigenom 

 mellersta arean synes ovanligt bred och postulnargrenarna (/i) tyckas utga fran andan af 

 en bojd ader. Bakre vingarna aro hos en del Phryganeer nastan alldeles lika med de 

 framre, men hos andra, liksom hos Glossata, vida enklare, utan costa (fig. 3). 



Diptera (fig. 5 8) hafva, nast Lepidoptera, de regulieraste vingadrorna, oftast bildade 

 nara sa som hos dem: med 3 radialgrenar; men med ganska kort, nastan alltid tydligt vas 

 transversum intermedium och ofta nagra flera fullstandigt omslutna areer, sasom en area 

 intermedia (area discoidalis FALL.; fig. 5, i). De tre ulnar-adrorna bilda nastan alltid 2 slutna 

 ulnar-areer (u), hvartill ganska allrruint kommer en area postulnaris (x; = area specularis FALL.), 

 bakat tillsluten af vas transversum postulnare (o; nervus transversus ordinarius FALL.). 

 FALLEN antog att area angularis, som ar den andra af ulnar-areerna, saknades hos Mu- 

 scariae och hos alia de s. k. smaflugorna; men bada areerna finnas verkligen, ehuru ganska 

 korta (se fig. 5). De saknas blott sallan, sasorn hos Trineura, Mycetophilina?, Cecidomyia. 



Hos Tipularise forekommer ofta ett pterostigma och en area postcostalis (se fig. 8). 



Trineura utgor en marklig afvikelse bland Musciformes. Hon har blott costa med 

 vas subcostale och ett groft vas radiale, hvarifran utga 3 cnkla grenar; af hvilka den sorn 

 utgar narmast vingroten motsvarar en enkel ulnargren ; den f5ljande en enkel radialgren, och 

 den, narmast spetsen, en metakarpal-ader, som dock ej afstanger en fullstandig postkostal-area. 



Nastan an mera afvikande aro Stratiomyda? (fig. 7), hvilkas vingbildning narmar 

 sig till Hymenoptrernas och hjelper till att forklara dessas egenheter. Costa och subkostal- 

 Mern aro tydliga. Radial-^dern slutar i ett verkligt pterostigma, men afger ingen annan 



K. Vet Akad. Handl. B. 3. N:o 9. ^ 



