26 SUNDEVALL, INSEKTERNA8 EXTREMITETEU. 



gren, an den fran detta stigma utgaende metakarpal-adern. Harigenom konimer vas trans- 

 versum medium (in) att forbinda sjelfva pterostigina nied en ulnargrun. Ulnar-adrorna aro 

 fullstandiga, sasom hos de fiesta Diptera, nied en area postulnaris (z), som, liksom vuiili<^t 

 bland Diptera, npptager vas transversum intermedium. 



Hos Diptera bor vidare anmarkas squama subalaris, som ar ett milrkvardigt ut- 

 bildadt hudveck bakom vingroten, fran mesothorax (fig. 5: sq). 



Hymenoptera (figg. 14 16) visa den storsta afvikelsen fran vingadrornas bildriing 

 hos de ofriga Insekterna. Denna afvikelse bestar deruti, att den alldeles enkla och i pte- 

 rostigina slutande radial-adern (ec) upptager forsta grenen af ulnar-adrorna (g 1). Ilari- 

 genora sammanfalla vas transversum intermedium och areae intermedia) med ulnar-adrorna, 

 och vingadrorna blit'va i allmanhet fataliga, men bilda, i forhallande till sitt antal, 

 manga, breda areer. 



Pa framvingarna saknas costa och vas subcostale hos Pteromaliner och Cynips. Hos 

 Ichneumonider och Tenthredinina aro de knappt atskilda, men sluta vid pterostigrna, 

 sasom forut namndes, med en tydlig afsats, liksom en hopvuxeii led (se figg. 15 och 16 

 vid 6). Hos Sirex ligger ett vas subcostale till en del nara forenadt med costa och till 

 en del tatt intill radialkarlet. Vas radiale slutas alltid i ett stort och tydligt pterostigina, 

 som oftast ef'terfdljes af en area postcostalis (p, cellula raclialis auct.). De 3 ulnargrenarna 

 utga fran en lang, gemensam stain (g) och bilda tva tillslutna, vanligen korta och breda 

 areer (u). Vasa interna aro 2; eller hos Cimbex och Tenthredines 3; af hvilka alltid 

 ett slutar uti andra ulnar-arean och ett bildar vingens inre kant, uti hvilken en mangd 

 sma hakar pa bakvingarnas costa (vid y) gripa fast. Dessa adror bilda areer, som kunna 

 gifva goda slagtkarakterer. Oftast finnes en stor postulnar-area (x, = a, specularis 

 FALL.), hvilken utgar mellan slutet af bada kubital-areerna (men icke, sasom Diptrernas, 

 vid radialsidan af forsta kubital-arean) , och begransas af en, bakom vingspetsen, till inre 

 vingbradden utlopande postulnar-ader (/<). 



Mellan dessa ulnar-adror och postkostal-arean ligger ett langt, smalt mellanrum, som 

 vanligen har 2 eller 3 tvaradror, hvilka afstanga lika manga areer (t; = cellulae cubitales 

 JUKIXE; arete intermeditB FALL.). Detta mellanrum torde bOra betraktas sasom den van- 

 liga skilnaden mellan radial- och ulnar-adrorna, hvarigenom forsta tvaradern blir ett vas 

 riMiisversum intermedium och den derefter fbljande lilla arean (t) blir en area interme- 

 dia, ofta atfoljd af annu en annan. Den area som ligger narmast costa, invid pterostigma, 

 hvilken egentligen ar en afskild del af kubital-arean, bOr dock, till folje af adrornas fOr- 

 lopp, anses sasom den forsta areola intermedia *) 



Den adergren (ffg), som skiljer denna area intermedia prima fran forsta ulnar-arean, 

 synes val utgOra borjan till nyssnamnda postulnar-gren (h), men inaste dock utmarkas 

 med ett eget namn; dels emedan han annu ieke ar en postulnar-gren, utan forst blir det 

 bakom vas trausvcrsum medium; dels emedan han ar sardeles utmarkt genom de hOgst 

 olika skepnader hvarunder han framtrader, sa att han ofta antager naturen af en radial- 



*) Man kan afven anse de 3 eller 2 areernn i mellanrummct for postulnar-areer; den mellorstn har samma liige 

 mot de egentliga ulnar-dclnrna, som postulnar-arean hos Tnbanus och Stratiomys. Efter denna forklaring skullc 

 bade vas transversum intermedium och area) intermedite fullkomligt saknas hos Hymenoptera, och i stiillcl 

 skulle postulnar-delarna komma i omedelbar beroring med postkostal-arcan. Deu ena forklaringen kan vara -;* 

 god som den andra; men jag foredrager den iorra, einedau beniiiiiningarna derefter syiias mig lattare. 



