4. OM VINGARNA. 27 



gren. Vi benamna honorn derfdre den tviltydiga (ulnar) adern eller grenen, vas (ulnare) 

 ambiguum (ffff). 



De bada vasa transversa (n och 0), som irmesluta postulnar-arean (x) och som ut- 

 lopa till areola intermedia, hafva geriom sina olika lagen visat sig vara af stor nytta for 

 artbestamningen, och hafva blif'vit kallade nervi recurrentes. Detta iiainn passar ej in i var 

 allmarina terminologi ; men uti denna kunna de helt enkelt kallas vasa transversa ulna- 

 ria. (Egentligen aro de: vas transversum ulnare primum och vas transversum postulnare). 



Hymenopter-vingarna visa tre eller f'yra hufvudsakliga olikheter, som isyunerhet ut- 

 marka sig genom olika forlopp af den nyssnamnda ramus (ulnaris) ambiguus. 



Hos Hymenoptera aculeata (fig. 14 - - Formica?, Apiarise, Vesparise, Fossores) saint 

 Chrysides, utgar denne ramus ambiguus fran fOrsta ulnar-adern (g 1), iniian denna for- 

 enas med radial-adern. Grenen ar saledes liar en verklig ulnar-gren. Forsta areola inter- 

 media blir harigenom tamligen stor. Vasa transversa intermedia aro 3, 2 eller 1 ; eller 

 saknas alldeles hos Chrysis. 



Hos Hymenoptera Tenthredinina (tig. 15) utgar sarnme ramus ambiguus (gg) fran 

 radial-adern, ofta langt ifran dess forening med forsta ulnar-grenen. Ramus ambiguus har 

 saledes hilr fullkomligt utseendet af en radial-gren; men, ledd af forhallandet hos Hymeno- 

 ptera aculeata, maste man antaga, att forsta ulnar-grenen f6ljer radial-adern ett stycke, full- 

 komligen forenad med henne, och afgar derefter ater fran henne, for att fdrenas med de 

 ofriga ulnar-adrorna. Hos Lyda ar dock blott ulnar-grenens vinkel forenad med radial- 

 adern; och Siricina utgora en marklig afvikelse, genom ett alldeles eget aderforlopp, som 

 mera liknar det hos Hymenoptera aculeata. Sasom forut namndes hafva Tenthredineterna 

 3:ne vasa interna. Lophyrus utmarker sig genom sin langt fran costa skilda radial-ader. 



Hos Ichneumoniderna (fig. 16) forsvinner ramus ambiguus (gg) mer eller mindre 

 fullstandigt. Hos flera slagten blir dock ett helt litet rudiment deraf qvarsittande vid 

 area postulnaris (#), och af denna lemnings riktning hos somliga arter (mot 6), samt af 

 ett nagongarig qvarblifvande spar i hinnan, blir det sannolikt att den forsvunne grenen 

 egentligen utgatt fran slutet af fOrsta ulnar-grenen (g 1), ungefiir sa som hos Aculeata. 

 Genom grenens forsvinnande blir area intermedia prima (tin) forenad med area ulnaris 

 prirna (un) till en ganska stor area, af eget utseende (utmn). Blott 2 vasa transversa 

 intermedia finnas, hvilka bilda en ganska liten 5- eller 3-kantig areola intermedia, hvilken 

 alltid ansetts sasom karakteristisk for Ichneumonerne. 



Hos Braconiderna, sorn annars i hufvudsaken likna Ichneumonerna, ar dock ra- 

 mus ambiguus fullstandig och utgar fran ulnar-aderns forening med radial-adran, omsoin 

 nagot mera fran den ena eller andra. Areola intermedia saknas oftast. 



Cynips, som saknar costa och en stor del ofriga vingadror, har ramus ambiguus 

 och areola bildade sasom hos Ichneumonerna. 



Slutligen, hos Pteromalinerna (Chalcidides) saknas vanligen alia vingadror, utom 

 ett vas radiale med ett langt, smalt pterostigma och en liten derifran utgaende gren, som 

 tyckes vara bOrjan till ett vas metacarpale med ett dervid sittande rudiment af en 

 areola media. 



Neuroptera och Orthoptera (fig. 9 12), hvilka icke aro att anse sasom tva skilda 

 ordines, utmarka sig genom talrika tvaradror mellan de rata, parallelt lOpande langs- 



