5. HUFVUDETS OCH MUNNENS DELAR. 33 



sallan svagt intryckta spar hos andra larver. Hos utbildade Insekter plagar pannstycket 

 iner eller mindre fullstandigt forenas med sidostyckena, men det synes dock tydligt hos 

 Dyticus (II, 1). Hos Libellula ar det deladt i tva skilda delar, mellan hvilka antennerna sitta. 

 Att bada dessa h5ra tillsarnman och utgOra scutum frontale, synes tydligt pa larven. Hos 

 den fullbildade Insekten tillkornmer annu en pars occipitalis. Pannskolden tyckes alldeles 

 saknas hos Diptera, bade sasom larver och fullbildade. Hos Hyinenoptera ar han ganska 

 liten, liksom undantrangd af hufvudets sidostycken och af den stora clypeus (II, 35, 6). 



Hos de fiesta fullbildade Insekter finnas inuti hufvudet 2:ne fortsattningar af den 

 hornartade ytan, gaende tvartigenorn hufvudet sasom tva, ofta ihaliga tvarbalkar eller rOr 

 (II, 13: ss). De Hgga i hufvudets nedre del, nara Ofver rnundelarna och inga fran framre 

 sidan vid pannskolden, hvarest 2:ne tydliga gropar, liksom tillslutna hal, synas sasom mar- 

 ken af dem (II, figg. 12, 35: ss). Hos Orthoptera ligga dessa gropar i skillnaden rnellan 

 pannskolden och clypeus (figg. cit.). Pa Lepidoptera och Diptera aro de blott hinnartade, 

 men deras gropar synas utmed sidorna af clypeus (III, figg. 1, 11, 12, s, s). Bakat Oppna 

 de sig i eller vid gularstycket; dels langre atskilda, da tva hal ses efter dem i nacken, 

 under sidorna af nackhalet (II, 38, s); dels forenas de vid undre kanten af nackhalet, da 

 knappt nagot marke efter dem synes utat (II, 13, s). De finnas naturligtvis blott hos de 

 Insekter hvilkas hufvud sa mycket afviker fran den cylindriska grundformen, att ansiktet 

 och nacken bilda tvanne motsatta ytor; men saknas eller aro blott rudirnentara hos larver 

 i allmanhet, samt hos Coleoptera och Hemiptera. De utgora hvad AUDOUIN kallar Ento- 

 cephalum och ornnamnas af BURMEISTER under namn af Tentorium (Handb. I, 251). 



Utom dessa delar, sorn utgora hufvudets fasta stornme, aro foljande delar att 

 anmarka. 



1. Uti eller under frRmre kanten af pannstycket, fastes det stycke som fatt namn 

 af clypeus, rnunskOlden (c) och som i sin andkant bar labrum, ofverlappen (cZ). Dessa 

 bada delar, clypeus och labrum, tyckas h5ra tillsammans sasom en forsta och andra led. 

 De finnas hos Insekterna af alia ordningar, men till formen visa de sig nagot olika. 



Clypeus ar i sin enklaste form ett platt, r5rligt stycke, som blott med en tunn 

 hud forenas med framkanten af pannskolden. Sadan ar han hos stOrsta antalet larver, 

 hos Neuroptera (utorn Libellulina) och hos Orthoptera (c: Tafl. I, 32, 37; II, 12). Hos 

 Coleoptera i allmanhet ar han val fastvuxen vid pannskolden, men market efter foreriingen 

 synes oftast ratt tydligt (II, 1, c). Men hos de Insekter som hafva sugmun (Hymenoptera, 

 Lepidoptera, Diptera, Hemiptera) ar han stor och ganska otydlig, fast fOrenad med pann- 

 skolden (da den finnes) och, framom pannan, med kanten af hufvudets sidodelar, liksom 

 utgorande en del af hufvudets fasta yta (se figg. af de citerade ordningarna, Tafl. II och 

 III). I denna form har clypeus ofta fatt namnen: hypostoma, epistomis o. s. v. 

 Likadari, men ganska tydlig, ses han hos Libellula (II, 18, c), pa hvars larv (fig. 21) 

 sarnma del visar sig i en skapnad som nara liknar den nyss beskrifna, enklare formen. 

 Hos manga Coleopter-larver tyckes hela clypeus med labrum saknas, sasom hos dem af 

 Carabici, Elateres, Malacodermes, Histeres, Hydrophilina och Dyticina; men hos de fiesta af 

 dessa plagar dock ett litet, vid pannskolden fastvuxet, eller under dess kant doldt stycke 



5 



K. Vet Akad. Handl. B. 3. N:o 9. 



