7. MUNDELAK HOS AK ACHN I DE UNA. 87 



samrnansatt af segtnenter, hvilka skulle utmarkas af de tre framsta extrernitetparen, utan 

 rnaste Snnu antaga, liksom yttrades forut (aid. 32), att alia dessa extrerniteter tillhora ett 

 enda ursprungligt segment. 



Innan vi fOretaga jarnforelsen rned Insekterna maste nagra ord tillaggas om Arach- 

 niderna (Jarnfor Tafl. Ill, afd. L). Dessa djur narma sig mest till Dekapodtypen bland 

 Krustaceerna och hafva, sasom dessa, hufvudet orOrligt forenadt raed thorax; men de skilja 

 sig genorn bristen pa sarnmansatta 6gon och antenner, fataliga mundelar af annan form, 

 blott 4 par extremiteter hOrande till thorax och en utbildad, rnjuk abdomen, som hufvud- 

 sakligen innehaller nutritions- och propagations-organer. Bristen pa antenner och utbil- 

 dade ogon tyckes sta i sarnmanhang med hufvudets ofullkomlighet. Delta saknar ej blott 

 suturer ofvan, utan afven dypeus rned labruin. Det tyckes blott besta af det sa kallade 

 cranii 5fre del, som bar 2 till 10 enkla ogon, samt ett sternal- eller gularstycke, som van- 

 ligen kallas labium. Detta stycke kan svarligen annorlunda betraktas. Da det finnes ar 

 det allticl afskildt fran thorax och hardt. Hos Ixodes och andra Acarider ar det fullstan- 

 digt och lemnar faste at maxillerna, saint forlanges till ett nabb. Hos Spindlarna ar det 

 bnktill undantrangdt af de stora maxillerna, hvilka foljaktligen synas fastade vid thorax, 

 under dess sternum. Har aterstar saledes blott en framre arida, i form af en liten fram- 

 skjutande, aflang och hel skifva, som dock afven pa detta stalle kan betraktas sasom en 

 Labium, bestaende blott af ett forsta stycke (mentum). Men hos ingendera af de nainnda 

 formerna tyckes nagon tillsats finnas, som kunde forliknas vid en palp eller ligula. Der- 

 emot ligg"er den hinnartade, kring oppningen fransade andan af matstrupen eller svalget 

 fastad ofvanpa detta stycke och synes tydligen hos Spindlarna. Hos Skorpioner och Pha- 

 langier saknas det belt och hallet. Extremiteterna aro blott foljande: 



a. Mandiblerna (o, figg. 45 47) utga tatt tillsamman, nast dfver munnen, fastade 

 under bradden af det skal, som forestaller hufvudet. Hos Spindlarna, som aro de hdgst 

 utbildade bland Arachniderna, besta de af 2 leder: den andra ar en hvass klo, som lagger 

 sig tillbaka mot den forsta, och denna ligger tatt intill rnunnen. Hos Phalangier och 

 Skorpioner aro de 3-ledade och nagot utstaende fran kroppens framdel, samt i andan bil- 

 dade sasom kraftklor. 



b. Maxillerna (i, k) likna oftast fotter. Hos Fogelspindeln (Mygale, figg. 45 47) 

 ar denna likhet fullstandig. Forsta leden ar bildad sasom thorax-fstternas hurneralstycken 

 och kan ej inbojas mot sin make, hvarfOre dessa rnaxiller ej kunna forratta nagon tugg- 

 ning, utan blott nagot klamma rofvet, f5r att utprassa dess safter, hvaraf Spindeln ensamt 

 lefver. Hos de ofriga Spindlarna ar hela extremiteten oftast mindre, men kubitalstycket 

 ar inat forlangdt sa, att hela den dfriga delen af extremiteten synes fastad vid dess basis 

 och utgOra en palp. Hos Skorpioner m. fl. aro de vida storre an de ofriga extrernite- 

 terna, med kubitalstycket bildadt till ett verkligt tuggorgan och andan till en stor rofklo. 



cf. Fyra par gangfotter pa thorax, hvilka hos Spindlarna sitta fastade omkring 

 ett rundadt, helt sternum, och endast aro gangfotter. Hos Skorpionerna tyckes de 2 

 framsta fotparens sternum saknas eller vara klufvet och bilda bihang till humeralstyckena, 

 sorn har aro verkliga tuggkakar, liksom samma delar af maxillerna. Men dessa 2 fotpar 

 utgOra en sort bihang till hufvudet, ungefar sasom Krustaceernas pseudognather, ty de 



