OM SALPETERSYIILIGA FORENINGAR. 33 



under f5rs5ket vid en temperatur af 40 50. Men afven under sadana omstandigheter 

 visade sig ingen vasendtlig fbrllndring i slutreaktionen, ty ehuru affargningen fBrsiggick 

 med nagot stSrre hastighet an i kold, sa intradde den likval nog langsamt for att lemna 

 rum for tvifvel och ovisshet, huruvida den var en foljd af den annu qvarvarande salpeter- 

 syrlighetens inverkan eller berodde pa frivillig sdnderdelning vid den varmegrad, som los- 

 ningen agde. Methoden maste salunda anses oanvRndbar och de approximativa resultater, 

 som genom densarnma erhallits, aro ej sadana att de fOrtjena anforas, ty, efter hvad under 

 dylika forhallanden kunde vantas, visa de betydliga fluktuationer. Exempelvis ma narnnas 

 tvarme analyser a dubbelsaltet CdN + KN, hvilka verkstallts den ena (l:o) i kold, den 

 andra (2:o) i vilrme. 



l:o. 0,721 gr. salt angaf, efter tillsats af chamseleon sa lange tills fargen icke vidare 

 fOrsvann efter 10 ininuters forlopp, 0,2852 gr. N. 



2:o. 0,607 gr. angaf, efter chamasleon-tillsats sa lange tills ingen tidsskilnad visade 

 sig mellan tvanne konsekutiva affargningar, en salpetersyrlighetshalt af 0,2547 gr. Procent- 

 halten af salpetersyrlighet blir efter dessa resultater i forra fallet 39.55%, i det sednare 

 41,96%, under det att .saltets formel fordrar 40,63%. 



Utom nu anforda oxidationsmedel torde afven ett annat bora i fOrbigaende namnas, 

 hvilket ej hittills blifvit angifvet, nemligen jodsyra. Vid fOrsattande af en mycket utspadd 

 Idsning af denna syra med en likaledes utspadd losning af salpetersyrligt salt reduceras 

 den fOrra, i det att fri jod afskiljes, och salpetersyrlighetens oxidation tyckes ske hastigt 

 och fullstandigt. Ofver noggranheten af de resultater, som pa denna vag erhallas, kunna 

 vi emellertid icke lemna nagon upplysning, enar inga fors5k i denna riktning blifvit verk- 

 stallda, hvarfore vi maste inskranka oss till ett blott omnamnande af denna reaktion och 

 hafva endast att dervid anmarka, det, i handelse den skulle visa sig anvandbar till ana- 

 lytiska bestammelser pa salpetersyrligheten, samma felkalla finnes f5r handen, som den vi 

 antydt vid blysuperoxiden, nemligen en forlust genom utveckling af qvafoxid. 



Dessa methoder, som grunda sig pa salpetersyrlighetens reducerande f5rmaga, huru 

 skiljaktiga de i ofrigt ma vara till sina resultater, hafva dock alia det gemensamt, att 

 narvaro af fri syra ar nodvandig for att en reaktion skall intrada, och hvilka olagenheter, 

 som uppkomma genom denna omstandighet, har ofvanfore blifvit antydt. Da inga medel 

 erbjodo sig att fullkomligt undanrodja dessa hos den af de foregaende methoderna, som 

 visat sig ensam anvandbar, och da densamma derjemte pa ofvan anforda grunder icke 

 sardeles hastigt leder till malet, sa lag den tanken nara, att salpetersyrlighetens oxiderande 

 egenskap mojligen kunde laggas till grund for en qvantitativ bestamning, och gifva en 

 method, som icke vore fOrknippad med de olagenheter, hvilka hos de foregaende blifvit 

 anmarkta. 



Bland de amnen, pa hvilka salpetersyrligheten utofvar en oxiderande inverkan, syntes 

 intet battre egna sig f6r det afsedda andamalet an jernoxidulsalterna. sa val till folje af 

 den latthet, hvarmed deras oxidation forsiggar, sorn ock genom den noggranna titrerings- 

 method, som finnes f6r jernoxidulens bestammande; men pa samma gang var latt att 

 forutse, det just pa grund af den forsta bland dessa egenskaper en svarighet skulle mota 

 med afseende pa fOrebyggandet af en syrsattning oberoende af oxidationsmedlet. Mojligen 

 skulle detta jemte ofriga hinder f5r methodens anvaridbarhet icke statt i var fOrmaga att 



K. Vet. Akad. Handl. B. 3. N:o 11. " 



