OM SALPETERSYRLIGA FORENINGAR. 37 



kant, gjort den iakttagelsen, att samma konstitueriter kunna bilda bada dessa slag af 

 dtibbelsalter, sasom vid den salpetersyrliga kadrniurnoxidens fOreningar ined kali visat sig 

 vara forh&llandet, fastiin samma egenskap verkligen ar konstaterad hos undersvafvelsyrlig- 

 heten vid dubbelsalter af annan sammansllttning t. ex. K& + Cu& och 3K& + -CuS-. 



Sedan vi salunda s5kt att pavisa de analogier, hvilka salpetersyrligheten i sina fbr- 

 eningar adagalagger med andra narbeslagtade kroppar, aterstar att namna nagra ord om 

 de asigter, hvilka gjort sig gallande med afseende pa syrans konstitution och kerniska natur. 



Da redan i det fbregaende en kort sammanfattning blifvit gifven af de vexlande 

 theorier, som framstallts i detta hanseende, skola vi har endast fasta uppmarksamheten pa 

 tvenne hvarandra rnotsatta asigter, nemligen den dualistiska och den sednast af KOPP ') 

 framstallda, hvilken grundar sig pa bestamningen af den salpetersyrliga aethyloxidens 

 specifika volum och anser salpetersyrligheten hafva samma radikal som salpetersyran, men 

 tillhora icke vatten- utan vate-typus, hvarigenom den kommer att blifva analog med chlor- 

 vatesyran, och dess forhallande till salpetersyran blir enahanda med saltsyrans till under- 

 chlorsyrligheten. 



Cl 

 H 



Cl 

 H 



0., 



N0 4 

 H 



NO 



. 



. 



Ehuru langt ifran att anse oss tillstandigt att pa grund af en undersokning, sorn 

 endast omfattat en ririga del af salpetersyrlighetens foreningar, uttala en asigt med af- 

 seende pa foretradet af den ena eller andra af dessa theorier, ma det likval tillatas oss 

 att bar framstalla nagra anmiirkningar mot den nyaste, om ock endast f5r att antyda de 

 orsaker, som fSrmatt oss att i denna uppsats folja den aldre asigtsformen. 



Den af KOPP uppstallda asigten om salpetersyrlighetens konstitution galler egentligen 

 endast den bundna syran; med afseende pa den kropp ater, som hittills benamnts vattenfri 



NO 



salpetersyrlighet, anser KNOP 2 ) densamma bora erhalla formeln xr/^ 2 hufvudsakligen pa 



Salpetersyrlighetens anhydrid deremot skulle vara -^^.* 



grund af dess forhallande till vatten, hvarvid dess sOnderdelning skulle forsigga efter 

 foljande formel 



0, ^Hj ft =4NO + N0< 0> 



H - 



\-rr\ 



eller den forening, som 



hittills betraktats sasom undersalpetersyra. Om an den vattenfria syrans dekomposition 

 i berOring med vatten kan anses erhalla en furklaring genom att antaga densamma vara 

 konstituerad pa ofvan antydda satt, sa innebar deremot den saltbildande syrans skiljaktiga 

 konstitution ingen grund f5r en analog sonderdelning, ty det vill synas som om denna 

 icke skulle intrada forr, an den bundna syran ofvergatt i vattenfri, d. v. s. antagit en belt 

 olika karaktcr, och detta skulle ske icke blott genom att frigora densamma i vattenldsning, 

 nitan afven fullkornligt sjelfrnant, da den annu befinner sig i forening med en metallisk 

 radikal. Den bundna syrans forhallande tyckes salunda icke vinna nagon stOrre klarhet 

 genom antagandet af en annan konstitution af salpetersyrligheten, utan synas tvertom, 

 synnerligast med fastadt afseende pa dekompositionsprodukterna, flera analogier tala for 



') LIEBIG u. KOPP, Jahresbericht 185G sid. 574, jeraf. KNOP, Handbuch d. Chera. methoden sid. 315. 

 2 ) Handbuch d. Chem. methoden sid. 315. 



