OM SALPETEBSYRLIGA FOBENINGAR. 9 



2:o. 10 C.C. l5sning, innehallande 2,5 gr. salpetersyrligt kali, hade efter samma tiders 

 forlopp upptagit 1, 2, 3 och 5,75 C.C. syre. 



Da nu en Liter syrgas vid vager 1,43379 gr., sa synes att vid forsta f5rs5ket 5 gr. sal- 

 petersyrligt kali efter en rnanads forlopp hade upptagit 0,0034 gr. syre och i det sednare 2,5 gr. 

 af samma salt efter samma tid absorberat 0,0072 gr., hvilka syremangder hade ofverfOrt 0,008 

 och 0,017 gr. S{ uti N. Det salunda uppkomna salpetersyrade kalit, beraknadt i procent af 

 det salpetersyrliga saltet, utgdr i forra fallet 0,39%, i det sednare 1,68*. Temperaturfor- 

 andringars inverkan pa absorptionens hastighet har icke sarskildt blifvit prSfvad. 



Salpetersyrligt Natron. Med afseende pa framstallningen af detta salt galler i all- 

 manhet hvad som blifvit sagdt angaende det salpetersyrliga kalit. Likval forefinnas nagra 

 sma skiljaktigheter, som har i forbigaende ma omnamnas. 



Natronsalpetern reduceras nagot lattare an kalisaltet, i det att den sa val hastigare 

 afger sitt syre som ock vid mindre hog temperatur reagerar for fritt kali; pa samma gang 

 ar skillnaden mellan de ternperaturer, da dessa olika reaktioner intrada, langt ifran sa 

 skarpt i Ogonen fallande, som vi sett fOrhallandet vara vid kalisalpetern, fastan den afven 

 har ar markbar. Vidare kan det fOrtjena anmarkas att, da upphettningen drifvits till full- 

 komlig destruktion af salpetern, det svarta halfsmalta residuum, som bildas, icke visat sig 

 innehalla nagot jernsyradt salt, sasom vi sett f5rhallandet vara med kalisalpetern under 

 enahanda omstandigheter. Vid behandling med vatten gifver den glodgade chilisalpetern 

 analogt med kalisaltet en betydlig mangd salpetersyradt natron, och med afseende pa 

 skiljandet mellan detta och det salpetersyrliga erbjuda sig i allmanhet samma svarigheter, 

 som vi antydt vid kalinitritet. Likval f5reter den blandade losningen vid afdunstning en 

 egendomlighet, som gOr det mojligt att erhalla det salpetersyrliga natronet i vida renare 

 tillstand, an hvad fallet ar med kalisaltet vid samrna behandling. Under afdunstningens 

 fortgang bildar sig nemligen, pa samma gang som salpetern anskjuter, ett slags efflorescens 

 af vartformiga kristaller, hvilka under mikroskopet visa sig vara en sammangyttring af 

 koncentriskt forenade prismer och som hufvudsakligen besta af salpetersyrligt natron, lik- 

 val fororenadt af salpetersyradt och kolsyradt salt. 



Vid fersok att skilja mellan det salpetersyrade och salpetersyrliga saltet genom be- 

 handling med alkohol, visade sig denna method oanvandbar, emedan i kold ingendera loste 

 sig deruti, och vid upphettning badas loslighet tycktes vara ungefar lika. 



Till nedanstaende analytiska bestamningar anvandes derfore endast sadant salpeter- 

 syrligt natron, som erhallits genom dubbel dekomposition af baryt- och silfver-saltet. 



l:o. 1,235 gr. vid vanlig temperatur torkadt salt 1 ) gaf vid 100 en vigtsforlust af 

 0,0005 gr. och efter behandling med svafvelsyra 1,273 gr. NaS motsvarande 0,555 gr. Na, 



2:o. 1,074 gr. gaf efter torkning vid 100" ingen vigtsforlust, och qvantiteten NaS, som 

 resulterade, utgjorde 1,044 gr. motsvarande 0,4558 gr. Na. 



3:o. 1,133 gr. vid vanlig temperatur torkadt salt upptog 3,9io gr. Pb, hvilket motsvarar 

 0,6213 gr. N. 



4:o 2 ). 1,127 gr. salt visade sig hafva syrsatt 1,178 gr. Fe till i"e, hvartill erfordras 

 0,6214 gr. N. 



') Vi vilja harvid anmarka att all torkning vid vanlig temperatur, liksom torkning vid 100, har skett i vatgasstrb'm. 

 a ) Med afseende pS detaljerna af bestamningen hiinvisa vi till uppsatsens analytiska afdelning. 



K. Vet. Akad. Handl. B. 3. N:o 11. 



